Imachen:Romania Coat of Arms.png - Biquipedia, a enziclopedia libre

# Imachen:Romania Coat of Arms.png

### De Biquipedia

- Imachen
- Istorial de l'archibo
- Binclos ta la imachen

Grandaria d'ista ambiesta prebia: 460 × 599 píxels
Imachen en a maisima resoluzión‎ (783 × 1.020 píxels; grandaria de l'archivo: 47 KB; tipo MIME: image/png)

| Iste ye un fichero de Wikimedia Commons, un deposito de contenito libre agüespato por Wikimedia. Más abaxo se reproduze a suya pachina de descrizión con a informazión arredol d'o suyo orichen y lizenzia.

A descripzión d'o suyo pachina de descripzión de l'archibo s'amuestra en o cobaxo.

## [edit] Similar SVG image available

- Check Romania_Coat_of_Arms.svg

한국어: 나라문장 목록
Slovenščina: državni grb Romunije

According to the Romanian Law on Copyright and Neighboring Rights Law no. 8/1996 of March 14, 1996 Chapter 3 Article 9 the following documents shall not benefit from the legal protection accorded to copyright:

- (a) the ideas, theories, concepts, discoveries and inventions contained in a work, whatever the manner of the adoption, writing, explanation or expression thereof;
- (b) official texts of a political, legislative, administrative or judicial nature, and official translations thereof;
- (c) official symbols of the State, public authorities and organizations, such as armorial bearings, seals, flags, emblems, shields, badges and medals;
- (d) means of payment;
- (e) news and press information;
- (f) simple facts and data.

Therefore this image is assumed to be in the public domain worldwide, although some of the above categories may be subject to usage restrictions within Romania.

English | Română | +/-

Source of png file is wikipedia romanian version

Stema actuală a României are ca element central vulturul de aur cruciat. În mod tradiţional, acest vultur apare pe stemele judeţului Argeş, oraşului Piteşti şi oraşului Curtea de Argeş. El simbolizează dinastia Basarabilor, nucleul în jurul căruia a fost organizată Ţara Românească, provincie ce a jucat rolul hotărâtor în destinul istoric al întregii Românii. Vulturul, simbol al latinităţii şi pasăre de prim rang în heraldică, întruchipează curajul, hotărârea, zborul spre marile înălţimi, puterea, grandoarea. El tronează, de asemenea, pe stema Transilvaniei. Scutul pe care stă este de azur, simbolizând cerul. Vulturul ţine în gheare însemnele suveranităţii: un sceptru şi o sabie, aceasta din urmă reamintind de domnitorul Moldovei, Ştefan cel Mare şi Sfânt (1456-1504), denumit şi "Cavalerul lui Cristos", în timp ce sceptrul îl evocă pe Mihai Viteazul (1593-1601), primul unificator al Ţărilor Române. Pe pieptul păsării se află un blazon împărţit în câmpuri heraldice cu simbolurile privinciilor istorice româneşti (Ţara Românească, Moldova, Transilvania, Banat şi Crişana), precum şi doi delfini, amintind de litoralul Mării Negre. În primul cămp se găseşte stema Ţării Româneşti pe azur: un vultur, ţinând în cioc o cruce ortodoxă de aur, însoţit de un soare de aur la dreapta şi o lună nouă de aur la stânga. În câmpul al doilea se află stema tradiţională a Moldovei: un bour negru cu o stea între coarne, un trandafir cu cinci petale în partea dreaptă şi o semilună la stânga, ambele de argint. Al treilea câmp al stemei reprezintă stema tradiţională a Banatului şi a Olteniei deasupra valurilor, un pod galben cu două arce de boltă (simbolizând podul peste Dunăre al împăratului roman Traian), de unde iese un leu de aur ţinând un paloş în laba din dreapta faţă. În cel de-al patrulea câmp ni se înfăţişează stema Transilvaniei cu Maramureşul şi Crişana: un scut împărţit în două printr-o linie îngustă, astfel: deasupra, pe un fond de azur, se află un vultur negru cu gheare de aur, ce are la dreapta un soare de aur, iar la stânga o semilună de argint; dedesubt se găsesc şapte turnuri crenelate, plasate în două registre, în primul patru turnuri, în al doilea trei. Sunt, de asemenea, reprezentate teritoriile adiacente Mării Negre, pe fond de azur: doi delfini afrontaţi, dispuşi cu capul în jos.

## Istorial de l'archibo

Punche en una calendata/ora ta beyer l'archibo como amanixeba por ixas engüeltas.

| Calendata/Ora | Usuario | Dimensions | Grandaria d'o fichero | Comentario
autual | 19:08 23 chl 2006 | Conscious | 783×1.020 | 47 KB | version from en:
| 12:26 10 chn 2005 | Schaengel89 | 783×1.020 | 187 KB | transparent background
| 11:46 20 abr 2005 | CristianChirita | 783×1.020 | 52 KB | {{PD-Coa}}

## Binclos ta la imachen

Istas son as pachinas que tienen binclos ta ista imachen:

- Rumanía

##### Views

- Imachen
- Descusión
- Bersión autual

##### Mirar