# Бараково

### от Уикипедия, свободната енциклопедия

Бараково е село в Западна България. То се намира в община Кочериново, Област Кюстендил.

Бараково
Данни
Област: | Кюстендил
Община: | Кочериново
Население: | 379 (13/09/2005)
Надм. височина: | 382 м
Пощ. код: | 2634
Тел. код: | 07053
Геогр. положение: | 42°4' сев. ш. 23°4 изт. д.
МПС код: | `КН`
Кмет или наместник
Жулиета Лазова

## [редактиране] География

Село Бараково се намира в планински район. Разположено е на 10 км от Благоевград. Намира се между Рила и Пирин.

## [редактиране] История

Годината на основаването на село Бараково не е известна. Предполага се, че първите заселници в селото са се установили тук преди повече от 3-4 века. По предание и от по-старите жители се знае, че в началото Бараково било разделено на три махали с по 4-5 къщи и се е именувало Долно, Средно и Горно Бараково. Според преданията името му произлязло от побиване на байраци. Не се знае по какви съображения са били побивани последните, но е известно, че първоначалните заселници били православни християни. Горно Бараково - махалата над р. Струма, било първия чифлик, и вероятно днешната местност Шарков чифлик води началото си от тогава. Село Бараково е под турско робство до 1912 г. Рилската река служела за граница между Свободна България и (изконно българската) Пиринска Македония, останала все още под османска власт. През 1920 г. селото наброява около 80-85 къщи. С появата на Балабановата фабрика (намираща се между с. Бараково и гр. Кочериново) жителите на Бараково постепенно се увеличават. В тази фабрика през 30-те години на ХХ век работи и големият поет и революционер за народни правдини - родолюбецът от Банско Никола Йонков Вапцаров. Селото е будно и жителите му помагат много на борците от Вътрешната македонска революционна организация в периода на турското иго.

## [редактиране] Религии

Жителите на селото са източно православни християни.

### [редактиране] Храм "Успение на Пресвета Богородица"

Православният храм в с. Бараково има интересна история.

След освобождението на селото, съществуващата турска митница е преустроена в настоящия храм, носещ името на Божията майка - "Успение на Пресвета Богородица". В духовно-административно отношение селото принадлежи към Неврокопска епархия, Благоевградска духовна околия. В миналото е било завеждано от горноджумайски свещеници, като последният е бил свещеник Аврам Младенов.

На 20 октомври 1920 г. храмът е осветен от неврокопския митрополит Макарий. Майсторите на храма са Мите Атанасов Донин, Чиме Митев, А. Митев, Хр. Митев, В.Томов, Ан. Христов и Ст. Воденичарски. По това време енорията включвала около 80-85 къщи.

След основаването на фактически свободна енория със свой храм, пръв духовник става свещ. Александър Миленков. През комунистическия режим отношението на населението към Църквата е определено негативно.

## [редактиране] Обществени институции

В селото се намират ОУ "Отец Паисий", Обединено детско заведение и читалище.

## [редактиране] Културни и природни забележителности

## [редактиране] Редовни събития

## [редактиране] Други

## [редактиране] Външни препратки

Тази статия, свързана с населено място в България, е все още мъниче. Можете да помогнете на Уикипедия, като я редактирате и я разширите.
Взето от „http://bg.wikipedia.org../../../%D0%B1/%D0%B0/%D1%80/%D0%91%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%BE.html“.

Категории: Мъничета за селища в България | Села в Област Кюстендил

##### Views

- Статия
- Беседа
- Текуща версия

##### Търсене