# Александър Пушкин

### от Уикипедия, свободната енциклопедия

Александър Пушкин руски поет
Роден: | 6 юни 1799 Москва, Русия
Починал: | 10 февруари 1837 Санкт Петербург, Русия

Александър Сергеевич Пушкин (на руски: Алекса́ндр Серге́евич Пу́шкин ), роден на 26 май 1799 г. (нов стил — 6 юни) и загинал на 29 януари 1837 г. (нов стил — 10 февруари), е руски автор, смятан от мнозина за първия велик руски поет и за родоначалник на съвременната руска литература. Той пръв използва простонароден език в своите поеми и пиеси, като създава нов стил в разказите — смесица от драма, любовна история и сатира, която се свързва с руската литература оттогава и повлиява на по-късните руски писатели.

## [редактиране] Биография

Бащата на Пушкин произхожда от много стар род, историята на който може да бъде проследена до 800 години назад, а дядото на майка му, Ибрахим Петрович Ганибал, е роб от Абисиния (Етиопия), изпратен като подарък от Константинопол и по-късно станал кръщелник и инженер-генерал на Петър Велики.

Роден в Москва, Пушкин публикува първата си поема, когато е на 15 години. Когато завършва престижния императорски лицей в Царское село, близо до Санкт Петербург, руската критика признава таланта му. След завършването на училището Пушкин се впуска в кипящия културен живот в столицата Санкт Петербург. Публикува първата си дълга поема Руслан и Людмила през 1820, като темата и стилът й предизвикват полемика.

Пушкин постепенно започва да се занимава със социалната реформа и се издига като представител на литературните радикали. Това ядосва правителството и води до извеждането му от столицата. Първо отива в Кишинев (1820–1823), а после (след лятна екскурзия до Кавказ и Крим) пише две поеми, които са много добре приети: Кавказский пленник (1822) и Бахчисарайский фонтан (1824). През 1823 отива в Одеса, където отново се сблъсква с правителството, което го праща в изгнание в имението на майка му в Северна Русия от 1824 до 1826.

Властите разрешават на Пушкин да посети цар Николай I, за да моли за освобождаването си, което успява да получи. Но след като у някои от участниците в Декабристкото въстание през 1825 са открити негови стари политически поеми, той е поставен под строгия контрол на цензурата и му е забранено да пътува или публикува без разрешение. Най-известната му драма, Борис Годунов, написана в имението на майка му, получава разрешение за публикуване едва пет години по-късно.

След време Пушкин и съпругата му Наталия Гончарова, за която се жени през 1831, стават редовни участници в придворното общество. Когато царят дава на Пушкин най-ниската придворна титла, той е разгневен, тъй като смята, че това е направено не само, за да може съпругата му, която има много обожатели, включително самия цар, да може да посещава дворцовите балове, но също и за да го унизят. През 1837, затънал в дългове, докато според слуховете жена му е замесена в скандална любовна връзка, Александър Пушкин призовава на дуел смятания за неин любовник Жорж д'Антес. По време на дуела и двамата са ранени, Пушкин смъртоносно. Той умира два дни по-късно.Всъщност Пушкин бил улучен смъртоносно по случайност. Поетът се целел дълго време в своя опонет и накрая Д'Антес изгубил търпение и стрелял. Вместо да уцели Пушкин в крака, както е било планирано, той го уцелва в корема, което за жалост се оказва фатална грешка.

Правителството се страхува от политически демонстрации по време на погребението на Пушкин, поради което ограничава достъпа до него. Тялото му е пренесено тайно в имението на майка му.

## [редактиране] Допълнителна литература

- А. С. Пушкин и българската култура

## [редактиране] Външни препратки

Общомедия разполага с
мултимедийно съдържание за Александър Пушкин
Уикицитат съдържа
колекция от цитати от/за Александър Сергеевич Пушкин
Взето от „http://bg.wikipedia.org../../../%D0%B0/%D0%BB/%D0%B5/%D0%90%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%8A%D1%80_%D0%9F%D1%83%D1%88%D0%BA%D0%B8%D0%BD_c75d.html“.

Категории: Руски поети | Романтизъм

##### Views

- Статия
- Беседа
- Текуща версия

##### Търсене

##### На други езици

- አማርኛ
- العربية
- Bosanski
- Català
- Česky
- Чăвашла
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- فارسی
- Suomi
- Français
- עברית
- Hrvatski
- Magyar
- Bahasa Indonesia
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- Lojban
- ქართული
- 한국어
- Latina
- Македонски
- Nederlands
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Сибирской
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Svenska
- தமிழ்
- Тоҷикӣ
- Türkçe
- Українська
- اردو
- Tiếng Việt
- West-Vlams
- 中文