# Аполо

### от Уикипедия, свободната енциклопедия

Американски серийни космически кораби "Аполо" 1961 - 1975г. (англ. Apollo) с три членен екипаж и основна мисия за достигане, меко кацане и завръщане от Луната.

Емблемата на програмата "Аполо"
Космичиски кораб Аполо с ракета-носител Saturn V

## [редактиране] История

Програмата "Аполо" е приета в началото на 60 те години на ХХ век от президента на САЩ Джон Кенеди. Тя се явява продължение на американската космическа програма Джемини в надпреварата със СССР по времето на Студената война за усвояването на Космоса и достигането на Луната. В реч произнесена на 12 септември 1962 г. в Университета Райс президентът Кенеди заявява: "...ние избрахме да стъпим на Луната през това десетилетие, а и да направим други стъпки, не защото те са лесни, а защото са трудни." По този начин той иска от Конгреса на САЩ да одобри финансирането с допълнителни 22 милиарда долара проекта Аполо. След утвърждаването на мисията и поставянето на нейната основна цел - достигането и кацане на човек на Луната преди космонавтите на СССР, НАСА предприема разглеждането и разработката на няколко варианта за постигането ѝ. Разгледани са четири плана за пътуване и кацане до Луната:

Проект на космическият кораб "Apollo" за план "Direct Ascent" и "EOR", NASA-1961 г.

- Директен полет - плана Direct Ascent предвижда изстрелването на Космически кораб който директно достига, каца на Луната и се завръща на Земята. Проекта изисква ракета носител с много по-голяма мощност и запас от гориво от съществуващият и разработван проект по това време - проект Nova.
- Среща на околоземна орбита - плана Earth orbit rendezvous (EOR), предвижда изстрелването на две космически ракети носители Сатурн V, първата с космическия кораб а другата с горивото необходимо за полета. На околоземна орбита космическият кораб се скачва и напълва резервоарите си с гориво от втората ракета носител, след което отново цял както в първият проек достига, каца и се завръща от Луната.
- Среща на лунната повърхност - плана Lunar Surface Rendezvous предвижда изстрелването на два космически кораба който достигат до лунната повърхност. Първият, без екипаж на борда, на автоматичен режим първи каца на Луната, а вторият с екипаж на борда каца на Луната , зарежда с гориво от резервоарите на първият кораб и се завръща на Земята.
- Среща на окололунна орбита - плана Lunar Orbit Rendezvous (LOR) предложен от Джон Хоуболт (John Houbolt) пенсиониран космически инженер , предвижда модулен космически кораб съставен от ракета носител Сатурн V, Команден / Сервизен модул (Command / Service Module) (CSM) и Лунен модул (Lunar Module) (LM). Командносервизния модул (CSM) е предназначен за три членен екипаж изведен на околоземна орбита с ракета носител, отделящ се от нея при достигане на подходяща скорост и петдневно пътуване до Луната. При достигане на естественият земен спътник CSM преминава в окололунна орбита като двама души от екипажа се отделят и кацат на Луната с LM. С завръщащата се степен на LM астронавтите се скачват с CSM и се завръщат на Земята. Планът е приет и разработен от НАСА и по него продължава цялата програма "Аполо" за изпращане на човек на Луната.

## [редактиране] Космически мисии по програмата Аполо

Тук са представени всички безпилотни и пилотирани мисии проведени по хронологичен ред в периода от 1961 - 1975 г. Поради използването на различни ракети-носители, някой от мисиите могат да бъдат разместени хронологично в представените по-долу таблици.

Мисия | Ракета | Номер | Командир | Старши пилот | Пилот | CM | LM | Старт | Час | Време траене | Бележки
--- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | ---
SA-1 | Сатурн I | S-101 | — | — | — | — | — | 27 октомври, 1961 | 15:06 UTC | 15м00с | Тест на ракета Сатурн I
SA-2 | Сатурн I | S-102 | — | — | — | — | — | 25 април, 1962 | 14:00 UTC | 2м56с | Изследване на радио предаване във високата атмосфера при определени метео условия.
SA-3 | Сатурн I | S-103 | — | — | — | — | — | 16 ноември, 1962 | 17:45 UTC | 4м53с | Повторение на мисия на SA-3
SA-4 | Сатурн I | S-104 | — | — | — | — | — | 28 март, 1963 | 20:11 UTC | 15м00с | Тест на ефекта от преждавремено изключване на двигателите при излитане.
SA-5 | Сатурн I | S-105 | — | — | — | — | — | 29 януари, 1964 | 16:25 UTC | 791д | Първи полет с двустепенна ракета Сатурн I.
A-101 | Сатурн I | AS-106 | — | — | — | — | — | 28 май, 1964 | 17:07 UTC | 3д 8ч | Тестване на структорната пригоденост на CM и LM
A-102 | Сатурн I | AS-107 | — | — | — | — | — | 18 септември, 1964 | 17:22 UTC | 3д 15ч | За първи път на борда работи програмиран компютър.
A-103 | Сатурн I | AS-109 | — | — | — | — | — | 16 февруари, 1965 | 14:37 UTC | 4961д | Извежда на орбита микрометеоритния сателит Пегас A
A-104 | Сатурн I | AS-108 | — | — | — | — | — | 25 май, 1965 | 07:35 UTC | 5275д | Извежда на орбита микрометеоритния сателит Пегас A
A-105 | Сатурн I | AS-110 | — | — | — | — | — | 30 юли, 1965 | 13:00 UTC | 1466д | Извежда на орбита микрометеоритния сателит Пегас A
QTV | Литъл Джо II | QTV | — | — | — | — | — | 28 август, 1963 | 13:05 UTC | 5м 00с | Тест на ракета Литъл Джо II
A-001 | Литъл Джо II | A-001 | — | — | — | — | — | 13 май, 1964 | 13:00 UTC | 5м 50с | Тестване на LES при свърхзвукова скорост
A-002 | Литъл Джо II | A-002 | — | — | — | — | — | 8 декември, 1964 | 15:00 UTC | 7м 24с | Тестване на LES на максимална височина
A-003 | Литъл Джо II | A-003 | — | — | — | — | — | 19 май, 1965 | 13:01 UTC | 5м 02с | Тестване на LES
A-004 | Литъл Джо II | A-004 | — | — | — | — | — | 20 януари, 1966 | 15:17 UTC | 6м 50с | Тестване на LES с максимален товар
Pad Abort Test-1 | — | PA-1 | — | — | — | — | — | 7 ноември, 1963 | 16:00 UTC | 2м 45с | Тестване на LES
Pad Abort Test-2 | — | PA-2 | — | — | — | — | — | 29 юни, 1965 | 13:00 UTC | 1м 52с | Тестване на LES
AS-201 | Сатурн IB | AS-201 | — | — | — | — | — | 26 февруари 1966 | 16:12 UTC | 37м 19с | Тест на ракета Сатурн IB
AS-203 | Сатурн IB | AS-203 | — | — | — | — | — | 5 юли, 1966 | 14:53 UTC | 6ч | Изследване на ефектта от безтегловност на резервоарите на S-IVB
AS-202 | Сатурн IB | AS-202 | — | — | — | — | — | 25 август, 1966 | 17:15 UTC | 1ч 33м 2с | Суб орбитален тест на Аполо с CSM
Аполо 1 | Сатурн IB | AS-204 | Грисъм | Уайт | Чаффи | — | — | 21 февруари, 1967 (Плануван) | — | — | Екипажа загива при тренировки на 27 януари 1967
Аполо 4 | Сатурн V | AS-501 | — | — | — | — | — | 9 ноември, 1967 | 12:00 UTC | 8ч 36м 59с | Първи тест на Сатурн V
Аполо 5 | Сатурн IB | AS-204 | — | — | — | — | — | 22 януари, 1968 | 22:48 UTC | 11ч 10м 00с | Тест на Сатурн IB с LM
Аполо 6 | Сатурн V | AS-502 | — | — | — | — | — | 4 април, 1968 | 16:12 UTC | 9ч 57м 20с | Тест на Сатурн V
Аполо 7 | Сатурн IB | AS-205 | Шира | Изел | Кънингам | — | — | 11 октомври, 1968 | 15:02 UTC | 10д 20ч 09м 03с | Първи полет с екипаж около Земята
Аполо 8 | Сатурн V | AS-503 | Борман | Ловел | Андърс | — | — | 21 декември, 1968 | 12:51 UTC | 06д 03ч 00м 42с | Първи полет с екипаж до Луната с ракета-носител Сатурн V
Аполо 9 | Сатурн V | AS-504 | Макдйвит | Скот | Шуйкърт | Гъмдроп | Спайдър | 3 март, 1969 | 16:00 UTC | 10д 01ч 00м 54с | Първи полет с екипаж около Земята използвайки лунния модул
Аполо 10 | Сатурн V | AS-505 | Стафорд | Йънг | Сернан | Чарли Браун | Снупи | 18 май, 1969 | 16:49 UTC | 08д 00ч 03м 23с | Първи полет с екипаж около Луната използвайки лунния модул
Аполо 11 | Сатурн V | AS-506 | Армстронг | Колинс | Олдрин | Колумбия | Ийгъл | 16 юли, 1969 | 13:32 UTC | 08д 03ч 18м 35с | Първи полет с екипаж кацнал на Луната в Морето на спокойствието
Аполо 12 | Сатурн V | AS-507 | Конрад | Гордън | Бийн | Янки Клипър | Интрепид | 14 ноември, 1969 | 16:22 UTC | 10д 04ч 36м 24с | Първо планирано кацане на Луната в Океана на бурите
Аполо 13 | Сатурн V | AS-508 | Ловел | Суйгърт | Хейс | Одисей | Акуариус | 11 април, 1970 | 19:13 UTC | 05д 22ч 54м 41с | Първи екипаж претърпял авария извън земна орбита, успял да се завърне благополучно на Земята след обиколка около Луната.
Аполо 14 | Сатурн V | AS-509 | Шепърд | Роуза | Мичъл | Къти Хоук | Антарес | 31 януари, 1971 | 21:03 UTC | 09д 00ч 01м 58с | Първо използване на товарна "Рикша" от астронавтите.
Аполо 15 | Сатурн V | AS-510 | Скот | Уордън | Ървин | Индевър | Фалкон | 26 юли, 1971 | 13:34 UTC | 12д 07ч 11м 53с | Първи използват Лунен Роувър
Аполо 16 | Сатурн V | AS-511 | Йънг | Матингли | Дюк | Каспър | Орион | 16 април, 1972 | 17:54 UTC | 11д 01ч 51м 05с | Първо кацане на Планински лунен терен Descartes Highlands
Аполо 17 | Сатурн V | AS-512 | Сернан | Еванс | Шмит | Америка | Чаленджър | 7 декември, 1972 | 05:33 UTC | 12д 13ч 51м 59с | Последна пилотирана мисия на Луната, първо нощно кацане и първи учен - геолог
Аполо 18 |  |  | Гордън | Бранд | Шмит |  |  | юли, 1972 |  |  | Анулиран полет от Конгреса на САЩ
Аполо 19 |  |  | Xейс | Поуг | Карр |  |  | февруари, 1973 |  |  | Анулиран полет от Конгреса на САЩ
Аполо 20 |  |  | Роуза | Лузма | Линд |  |  | декември, 1973 |  |  | Анулиран полет от Конгреса на САЩ
Скайлаб 1 | Сатурн INT-21 | AS-513 | — | — | — | Скайлаб | — | 14 май, 1973 | 17:30 UTC |  | Извежда в орбита Скайлаб
Скайлаб 2 | Сатурн IB | AS-206 | Конрад | Уйтц | Кервин | Скайлаб 2 | — | 25 май, 1973 | 13:00 UTC | 28д 00ч 49м 49с | Първи екипаж на Скайлаб
Скайлаб 3 | Сатурн IB | AS-207 | Бийн | Лузма | Гариът | Скайлаб 3 | — | 28 юли, 1973 | 11:10 UTC | 59д 11ч 09м 34с | Втори екипаж на Скайлаб
Скайлаб 4 | Сатурн IB | AS-208 | Карр | Поуг | Гибсън | Скайлаб 4 | — | 16 ноември, 1973 | 14:01 UTC | 84д 01ч 15м 31с | Трети екипаж на Скайлаб
Аполо - Союз (Apollo 18) | Сатурн IB | AS-209 | Стафорд | Бранд | Слайтън | Аполо | — | 15 юли, 1975 | 12:20 UTC | 05д 22ч 30м 54с | Полет по проекта Аполо - Съюз
Мисия | Ракета | Номер | Командир | Старши пилот | Пилот | CM | LM | Старт | Час | Време траене | Бележки

## [редактиране] Космически кораб "Аполо"

Виж Космически кораб Аполо

Аполо на лунна орбита

Космически кораб Аполо с основно предназначение за достигане на човек до Луната и модифициран по късно за доставяне на екипаж на американската космическа лаборатория Скайлаб, както за съвместният полет и скачване със съветският космически кораб "Союз" 19. Кораба е извеждан в орбита от ракета носител Литъл Джо II, Сатурн I, Сатурн IB, и Сатурн V. Състой се от три основни части - Команден модул (СМ), Сервизен модул (SM) и Лунен модул (LM), както и Аварийна система за спасение (Launch Escape System) (LES) и Космически адаптор на Лунния модул (Spacecraft Lunar Module Adapter) (SLA). Максимално стартово тегло на кораба е около 74 тона с обем на жилищните сектори от 12,70 м3, максимално време за пребиваване на Луната около 75 часа. Общият брой на мисиите от 1961 г. по програмата "Аполо" е тридесет и три. От 1968 до 1975 г. са изстреляни 15 космически кораба от серията "Аполо" с екипаж на борда. От тях девет са достигали до Луната, успешно са се прилунили шест, като на Луната са се разхождали общо 12 астронавта. Виж Списък на лунни астронавти

## [редактиране] Вижте също

- Космически кораб Аполо
- Сатурн V
- Списък на лунни астронавти
- Съмнения за фалшификация на стъпването на човек на Луната

## [редактиране] Външни препратки

Общомедия разполага с
мултимедийно съдържание за Аполо.

- The Apollo Spacecraft - A Chronology

- Apollo Lunar Surface Jurnal

- Project Apollo Drawings and Technical Diagrams

- Apollo - The Moon Missions

- Project Apollo Image Gallery

Пилотирани космически програми на САЩ
Мъркюри | Джемини | Аполо | Скайлаб
Космическа совалка | Международна космическа станция

Програма Аполо
SA-1 | SA-2 | SA-3 | SA-4 | QTV | Pad Abort Test-1 | SA-5 | A-001 | A-101 | A-102 | A-002 | A-103 | A-003 | A-104 | Pad Abort Test-2 | A-105 | A-004 | AS-201 | AS-203 | AS-202 | Аполо 1 | Аполо 4 | Аполо 5 | Аполо 6 | Аполо 7 | Аполо 8 | Аполо 9 | Аполо 10 | Аполо 11 | Аполо 12 | Аполо 13 | Аполо 14 | Аполо 15 | Аполо 16 | Аполо 17

Взето от „http://bg.wikipedia.org../../../%D0%B0/%D0%BF/%D0%BE/%D0%90%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE.html“.

Категории: Космически изследвания

##### Views

- Статия
- Беседа
- Текуща версия

##### Търсене

##### На други езици

- Afrikaans
- Bosanski
- Català
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- English
- Esperanto
- Español
- Suomi
- Français
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Magyar
- Bahasa Indonesia
- Italiano
- 日本語
- 한국어
- Plattdüütsch
- Nederlands
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Português
- Română
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Svenska
- தமிழ்
- ไทย
- Türkçe
- Tiếng Việt
- 中文