Padež - Wikipedia, slobodna enciklopedija

# Padež

### Sa Wikipedije, slobodne enciklopedije

Padež je morfološka kategorija koja izriče različite odnose onoga što riječ znači prema sadržaju rečenice. Ti se odnosi izriču padežnim nastavcima i naglaskom.

## [uredi] Historija riječi padež

Riječ padež u vezi je s osnovom glagola 'padati' i nastala je prevođenjem latinske riječi casus, što znači 'padanje'. Stari su gramatičari tako nazvali te oblike jer su zamišljali kao da ime pada iz jednog oblika u drugi. Na sličnoj je slici zasnovan i naziv za zamjenjivanje jednog oblika drugim. Tu su pojavu nazvali deklinacijom, a latinski 'declinare' znači 'udaljivati se, otklanjati se'. Zamišljali su kao da se oblici udaljuju od osnovnog oblika. Latinski se naziv kod nas prevodio riječju sklonidba ili sklanjanje.

## [uredi] Deklinacija

Imenice, zamjenice, pridjevi i brojevi mijenjaju po padežima. To se mijenjanje naziva deklaracija. Ima sedam padeža jednine i množine.

- Prvi padež (nominativ) kazuje ime bića ili predmeta. To je najčešće subjekat.

Adnan pjeva.

- Drugi padež (genitiv) označava pripadnost, dio nečega, odvajanje.

Sveska moje sestre, parče torte

- Treći padež (dativ) kazuje pravac (cilj) ili namjenu.

Idem Adnanu, ljekaru

- Četvrti padež (akuzativ) je padež objekta.

Gledam Adnana, knjigu

- Peti padež (vokativ) služi za dozivanje.

Hej, Adnane, druže

- Šesti padež (instrumental) kazuje društvo (s prijedlogom s i sa) i sredstvo.

Idem s Adnanom.

- Sedmi padež (lokativ) označava mjesto.

Stoji na podu.

U našem jeziku imenice se slažu sa drugim riječima u rečenici. Svaka nova veza s drugim riječima traži i novi oblik.

Dakle, imenice se mijenjaju, a promjena se zove deklinacija. Svaki novi oblik zove se padež. Bosanski jezik ima sedam padeža. Svaki padež ima svoje ime, svoja pitanja za živo i neživo i svoju službu u rečenici.

Ime padeža | Pitanje | Služba
--- | --- | ---
Nominativ | Ko, šta | Vršilac radnje
Genitiv | Koga, čega | Pripadnost i dio
Dativ | Kome, čemu | Smjer i namjena
Akuzativ | Koga, šta | Predmet radnje
Vokativ | Hej (za dozivanje) | Poziv ili obraćanje
Instrumental | S kim, s čim | Društvo ili sredstvo
Lokativ | O kome, o čemu | Mjesto

Imenice se mijenjaju u jednini i množini.

## [uredi] Podjela padeža

Po odnosu prema ostalim riječima u rečenici padeži mogu biti zavisni (kosi) i nezavisni.

Nezavisni su padeži nominativ i vokativ. Oni služe za imenovanje, i to nominativ u pripovijedanju i opisivanju, npr.:

Ševa leti visoko,

a vokativ u izravnom obraćanju, npr.:

Ševo, leti visoko!

Zavisni su padeži genitiv, dativ, akuzativ, lokativ i instrumental. Njima se izriče povezanost onoga što znači njihova osnova s drugim riječima u rečenici. Ta veza može biti unutrašnja, tijesna, uzročna i prijeko potrebna za razumijevanje rečenice, a može biti i vanjska, slobodna, kad se daju naknadni podaci i slučajne ili popratne okolnosti.

## [uredi] Također pogledajte

- Gramatika

Preuzeto sa: "http://bs.wikipedia.org../../../p/a/d/Pade%C5%BE.html"

Kategorije: Gramatika

##### Views

- Članak
- Razgovor
- Trenutna verzija

##### interakcija

- Pomoć
- Vrata zajednice
- Čaršija
- Novosti
- Dobrovoljni prilozi

##### Pretraga

##### Drugi jezici

- Català
- Česky
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Français
- Gàidhlig
- Italiano
- 日本語
- ქართული
- Latina
- Македонски
- Polski
- Português
- Русский
- Slovenčina
- Српски / Srpski
- Svenska
- 中文