Korisnik:Dado/Radionica/Početna strana - Wikipedia, slobodna enciklopedija

# Korisnik:Dado/Radionica/Početna strana

### Sa Wikipedije, slobodne enciklopedije

< Korisnik:Dado | Radionica

Dobrodošli na Wikipediju, slobodnu enciklopediju na bosanskom jeziku. Enciklopedija broji 14.313 članaka

- Informatika
- Linux
- Fizika

- Vrata zajednice
- Čaršija
- Pomoć

- Jezički standardi
- Pravopis
- Pravilno-nepravilno

O Wikipediji

| Wikipedia je slobodna enciklopedija na raznim jezicima. U enciklopediji na bosanskom jeziku (počevši od 12.12.2002. godine) trenutno se nalazi 14.313 članaka. Pročitajte upute da biste naučili kako Wikipedia radi, vježbajte na igralištu i posjetite Vrata zajednice da biste saznali kako i Vi možete učestvovati u razvoju Wikipedije. Prilikom pretrage Wikipedije trebate imati podešenu tastaturu na bosanski jezik što podrazumijeva afrikate (č, ć, đ, š, ž). Bosanski jezik obiluje raznovrsnošću i mnoge riječi se ispravno govore i pišu na više načina. Radi konsistentnosti, kvaliteta i tehničke jednostavnosti, Wikipedia na bosanskom jeziku je prihvatila određene jezičke standarde, koje bi svaki učesnik trebao poštovati kako bismo imali kvalitetne i pregledne članke. Molimo Vas da vodite računa o gramatici i pravopisu bosanskoga jezika.

Vijesti
Predsjedništvo

- 30. septembar

Predizborna šutnja nastupila je jutros u 07.00 sati, tačno 24 sata pred otvaranje biračkih mjesta za opće izbore. Biračka mjesta otvaraju se u nedjelju, 1. oktobra, u 07.00 sati a prema Izbornom zakonu BiH, u toku 24 sata prije otvaranja biračkih mjesta na teritoriji Bosne i Hercegovine ne smije biti nikakvog medijskog izvještavanja o bilo kakvoj aktivnosti koja se odnosi na političku i izbornu kampanju.

- 27. septembar

Google, najpopularniji web pretraživač, slavi osmu godinu postojanja. Kompanija ima otprilike 8 hiljada zaposlenika, i nalazi se u američkom gradiću Mountain View.

- 27. septembar

Dva policajca SIPA-e su povrijeđena jutros u Sarajevu kod zgrade Predsjedništva BiH, kada su ih napale četiri osobe. Napadači su uhapšeni, a u MUP-u pretpostavljaju da su policajci povrijeđeni usljed fizičkog napada.

Odabrani članak mjeseca

Srednjovjekovno razdoblje predstavlja jedno od najdužih i najslavnijih perioda u historiji Bosne i Hercegovine. Srednjovjekovni period bosanskohercegovačke prošlosti obuhvata period od hiljadu godina, od seobe naroda do pada Bosne pod osmanlijsku vlast 1463. godine. Na razvoj srednjovjekovne bosanske države značajnu ulogu imala je historija predslavenskog razvoja koja se odvijala na tlu na kojem će se Bosna kasnije razviti. Najznačajnije su ilirske i iliroromanske komponente, uz manji utjecaj seoba Germana i njihove državne organizacije. Iako se Bosna prvi put u historijskim izvorima pominje tek sredinom 10. vijeka, u djelu De administrando imperio bizantskog cara i pisca Konstantina VII Porfirogeneta, njena historija je počela znatno ranije. Presudnu ulogu u nastanku i razvoju srednjovjekovne bosanske države dali su Slaveni. U njihovoj seobi na istočnu jadransku obalu najvažniji je utjecaj Avara. On se ispoljava u organizaciji plemenskog saveza u kojem prevlast u odlučivanju imaju Avari. To se stanje mijenja početkom 7. vijeka, kada se Avari počeli da gube, a Slaveni da preuzimaju organizacijske forme u seobi. Njihova seoba, doseljavanje i razmještanje na prostoru istočne jadranske obale je završilo se stvaranjem mnoštva sklavinija kao njihovih prvih državnih organizacija. Jedna od tih sklavinija nosila je ime Bosna. Bosna se razvila iz teritorijalne općine i župe u gornjem toku rijeke Bosne na području visočke kotline. Svoju ranosrednjovjekovnu historiju Bosna proživljava u povremenom utjecaju i vlasti susjednih država Raške, Hrvatske, Samuilovog carstva, Duklje, Bizanta i Ugarske. U razvijeni srednji vijek Bosna ulazi kao ravnopravna među jakim susjednim državama, dok će svoj konačni pad doživjeti 1463. kada Bosnu osvajaju Osmanlije. Više...

Prijašnji članci mjeseca: Diferencijalna mašina - Da Vinčijev kod - Sociologija - Olimpijske igre - Ubuntu - Napadi 11. septembra 2001.

Možda niste znali, da...

Osmanlijski turski je varijanta turskog jezika, koja se upotrebljavala kao upravni književni jezik Osmanlijskog carstva, sadržavajući velike pozajmice iz farsi jezika, koji je zauzvrat sam bio prepun pozajmica iz arapskog jezika. Poput ostalih jezika islamskih naroda, osmanlijski turski se piše na arapskom pismu. Uprkos činjenici da je osmanlijski turski, koji se govorio u prestonici, u suštini bio isti kao i obični turski, kojim su govorili zemljoradnici i seljaci u unutrašnjosti zemlje, veliki dio arapsko-persijskih pozajmica postao je nerazumljiv za one koji su bili manje obrazovani. Više...

Prijašnji članci: RK Bosna Visoko - Enigma (mašina) - Kraljeva Sutjeska - Gregorijanski kalendar - Računarske mreže - Retinitis pigmentosa - Hogwarts - Avari

Aktuelno

- Glasajte za novi ili predložite naredni odabrani članak mjeseca
- Glasajte za novi ili predložite naredni članak za rubriku možda niste znali
- Saradnja mjeseca: Rat u Bosni i Hercegovini
- Pomozite rješavanju statusa slika na Wikipediji
- 1000 članaka koja svaka Wikipedia treba imati
- Projekti · Zatraženi članci · Wikitimovi

Dodajte aktuelnosti

Slika sedmice
Slika sedmice

Anatomija konja iz 15. vijeka sa egipatskog dokumenta na univerzitetskoj biblioteci u Istabmulu. Anatomy of a horse from a 9th century AH (15th century AD) Egyptian document at the University Library, Istanbul.

| Bosanske teme Arhitektura · Bosna i Hercegovina · Bosanci i Hercegovci · Bosanski jezik · Bošnjaci · Dijaspora · Historija · Islam · Književnost · Kršćanstvo · Kultura · Kuhinja · Likovna umjetnost · Sevdalinka |  |  | Društvene nauke Antropologija · Arheologija · Ekonomija · Filozofija · Historija · Komunikacije · Lingvistika · Obrazovanje · Pedagogija · Politika · Poslovanje · Pravo · Privreda · Psihologija · Seksualnost · Sociologija · Vlada
| Kultura Jezik · Književnost · Mediji · Mitologija · Muzeji · Popularna kultura · Religija · Tradicija · Nobelova nagrada |  |  | Prirodne nauke Astronomija · Biologija · Ekologija · Fizika · Geologija · Hemija · Matematika · Medicina · Geografija
| Tehnologija Elektrotehnika · Internet · Inženjering · Poljoprivreda · Prijevoz · Proizvodnja · Računarstvo i informatika · Telekomunikacije |  |  | Umjetnost Arhitektura · Dizajn · Film · Fotografija · Računarska grafika · Slikarstvo · Vajarstvo · Teatar
| Zabava Animacija · Festivali · Hobiji · Igre · Sportovi · Putovanje · Kulinarstvo · Slavne ličnosti · Humor · Muzika · Ples · Radio · Televizija · Borilačke vještine |  |  | Geografija Zemlja · Evropa · Amerika · Afrika · Azija · Australija · Antarktik · Geografija Bosne i Hercegovine · Balkan

Srodni projekti

Wikimedia Fondacija omogućava tehničku, finansijsku i pravnu osnovu Wikipedije. Wikimedia omogućava još nekoliko slobodnih wiki projekta na raznim jezicima:

| Wikicitat Kolekcija slobodnih citata |  |  | Wikirječnik Slobodan rječnik |  |  | Wiki vrste Katalog živih vrsta
| Wiki vijesti Slobodan izvor vijesti |  |  | Wiki izvor Slobodna biblioteka |  |  | Wikimedia Commons Zajedničko skladište
| Wikiversity Wiki univerzitet |  |  | Wiki knjige Slobodne knjige i priručnici |  |  | Meta-Wiki Koordinacija svih wiki projekata

Preuzeto sa: "http://bs.wikipedia.org../../../d/a/d/Korisnik%7EDado_Radionica_Po%C4%8Detna_strana_069d.html"

##### Views

- Korisnikova stranica
- Razgovor
- Trenutna verzija

##### interakcija

- Pomoć
- Vrata zajednice
- Čaršija
- Novosti
- Dobrovoljni prilozi

##### Pretraga