Debian - Wikipedia, slobodna enciklopedija

# Debian

### Sa Wikipedije, slobodne enciklopedije

Debian GNU/Linux
Web stranica: | www.debian.org
Izdavač/ razvijatelj: | Debian
Skupina OSa: | Linux
Zadnja stabilna verzija: | 3.1 r1 / 20. decembar 2005.
Upravljanje paketima: | DEB
Podržane platforme: | i386, AMD64, PowerPC, 68k, SPARC, Alpha, ARM, MIPS HPPA, S390, IA-64
Tip kernela: | Monolitni
Korisnički interfejs: | Tekstualni (shell)/Grafički (KDE)/(GNOME)
Licenca: | Slobodni softver
Stanje: | Razvija se

Debian je 1993. nastao kao Linux distribucija koja sadrži isključivo slobodni softver. Konfigurisan je za 11 različitih arhitektura. Pored APT-get, sistema za instaliranje i ažuriranje (en. update) softvera, Debian sadrži i mnoge alate za sigurnosne aspekte sistema i njegovo uređenje. Najviše služi kao distribucija za prave programere i nudi pregršt aplikacija. Debian je potpuno demokratski organizovan, u rukama zajednice, i sve odluke se donose u javnosti. Sredinom septembra 2006. Debian zapada u probleme po pitanju finansiranja, te sada Dunc-Tank uzima novac od sponzora na račun Debiana. Korisnici Debiana su uglavnom entuzijasti i eksperti za Linux, jer je administracija u poređenju sa nekim drugim distribucijama dosta komplikovana. U međuvremenu su uprave grada Minhena i grada Beča otkazali ugovore sa Microsoft kompanijom i prelaze na Linux sisteme koji su bazirani na Debian distribuciji.

## [uredi] Verzije

Najnovija objavljena verzija Debiana se naziva stable. Ispod možete vidjeti listu svih verzija Debian operativnog sistema.

- 3.1 – Sarge, izdat 6. juna 2005.
- 3.0 – woody, izdat 19 jula 2002.
- 2.2 – potato, izdat 15. augusta 2000.
- 2.1 – slink, izdat 9. marta 1999.
- 2.0 – hamm, izdat 24. jula 1998.
- 1.3 – bo, izdat 2. juna 1997.
- 1.2 – rex, izdat 12. decembra 1996.
- 1.1 – buzz, izdat 17. juna 1996.

## [uredi] Historija i razvoj

Debian Projekt je započet 1993, kada je Ian Murdock poslao otvoreni poziv softverskim razvijateljima (en. maintainers) da doprinesu kompletnoj i dosljednoj softverskoj distribuciji baziranoj na relativno novom Linux kernelu. Ta relativno mala grupa entuzijasta posvećenih svom zadatku, koju je u početku finansirala Free Software Foundation i na koju je utjecala GNU filozofija, je tokom godina narasla na organizaciju od oko 1000 Debian razvijatelja. Ime Debian je došlo iz imena tadašnje djevojke (danas žene) Iana Murdocka, Debre.

## [uredi] Filozofija rada

Debian programeri su uključeni u raznolike aktivnosti, uključujući uređivanje WWW i FTP servera, grafički dizajn, legalnu analizu softverskih licenci, pisanje dokumentacije, i, naravno, održavanje softverskih paketa. U interesu komuniciranja filozofije i privlačenja razvijatelja koji vjeruju u principe koji su bit Debiana, Debian Projekt je objavio brojne dokumente koji opisuju njihove vrijednosti i služe kao vodiči objašnjenju Debian programera:

- Debianov društveni ugovor izražava Debianove obaveze prema zajednici slobodnog softvera. Svako tko pristane poštovati Debianov društveni ugovor može postati održavatelj.

Svaki održavatelj može u Debian uvesti nove programe --- ako oni zadovoljavaju kriterije slobode, a paket slijedi standarde kvalitete.

- Debianovi vodiči slobodnog softvera jasno i sažeto izražavaju Debianove kriterije slobodnog softvera. Ovo je vrlo uticajan dokument u pokretu slobodnog softvera i čini osnovu za Open Source Free Software Guidelines.
- Debian Policy Manual je opširna specifikacija standarda kvalitete Debian Projekta.

Debian razvijatelji su također uključeni u brojne druge projekte; neki su specifični za Debian, drugi uključuju neke ili sve članove Linux zajednice. Neki primjeri su:

- Linux Standard Base (LSB) je projekt kojem je cilj standardizacija osnovnog GNU/Linux sistema, koja će omogućiti vanjskim softverskim i hardverskim razvijateljima da lagano dizajniraju upravljačke i razne druge programe za Linux općenito, nego za specifičnu GNU/Linux distribuciju.
- Filesystem Hierarchy Standard (FHS) je pokušaj standardiziranja dizajna Linux datotečnog sistema (en. file system). FHS će omogućiti softverskim razvijateljima da koncentriraju svoje napore u dizajniranje programa, bez brige o tome kako će se paket instalirati u različitim GNU/Linux distribucijama.
- Debian Jr. je interni projekt, s ciljem da osigura da Debian ima nešto ponuditi najmlađim korisnicima.

## [uredi] Vanjski linkovi

- Službena stranica ((en))
- Planet Debian - blogovi Debian programera ((en))
- Forum Debian korisnika ((en))
- Debian Help - Wiki, forumi i blogovi ((en))
- Službeni Debian Wiki ((en))
- Debian Virtual Machine! (kompletan imidž) ((en))
- Debian Sarge, minimalna (netinstall) verzija ((en))
- Debian 3.1 r1 - video ((en))
- Debian podsekcija na forumu ULK BiH ((bs))
- Debian World - Forum u potpunosti posvećen Debian-u ((hr))

Wikimedia Commons ima kolekciju medijskih fajlova o temi:
Debian

Linux distribucije
CentOS | Debian | Fedora | Gentoo | Knoppix | Mandriva Linux | Red Hat Enterprise Linux | Slackware | SUSE Linux | Ubuntu | više…

Preuzeto sa: "http://bs.wikipedia.org../../../d/e/b/Debian.html"

Kategorije: Linux distribucije

##### Views

- Članak
- Razgovor
- Trenutna verzija

##### interakcija

- Pomoć
- Vrata zajednice
- Čaršija
- Novosti
- Dobrovoljni prilozi

##### Pretraga

##### Drugi jezici

- Alemannisch
- العربية
- Български
- Català
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Euskara
- فارسی
- Suomi
- Français
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Magyar
- Interlingua
- Bahasa Indonesia
- Italiano
- 日本語
- 한국어
- Kurdî / كوردي
- Latina
- Lietuvių
- മലയാളം
- Nederlands
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Svenska
- ไทย
- Türkçe
- Українська
- Tiếng Việt
- 中文