# Capitulació de Vilafranca

### De Viquipèdia

La Capitulació de Vilafranca o Concòrdia de Vilafranca és l'acord al que arribaren entre el rei d'Aragó, Joan II i la Generalitat de Catalunya el 21 de juny de 1461.

### [edita] Antecedents

Joan II havia estat nomenat rei d'Aragó en successió del seu germà Alfons el Magnànim en 1458. Casat en segones núpcies amb Joana Enríquez, aquesta influia en el rei en favor del seu fill Ferran i en detriment del primer fill del rei amb Blanca de Navarra, Carles de Viana.

Les autoritats catalanes eren partidaries de Carles de Viana com a príncep, produint-se continues tensions amb el rei. El 2 de desembre de 1460, Joan II fa empresonar al seu fill Carles de Viana i les Corts Catalanes reunides a Lleida exigeixen el seu alliberament. Tot i negar-se inicialment, finalment cedeix el 25 de febrer de 1461 i és la propia reina Joana Enríquez qui portarà a Carles a Barcelona.

Nicolau Pujades, com a ambaixador de la Generalitat, rep a la reina fora de Barcelona i li recomana que no entri a la ciutat. Aquesta, investida lloctinent de Catalunya pel rei Joan, s'instal·la a Vilafranca del Penedès, a on rebrà diverses ambaixades catalanes.

### [edita] L'acord

Fruit d'aquestes negociacions, s'acordà la Capitulació de Vilafranca en que Carles de Viana era reconegut com a primmogènit i lloctinent perpetu de Catalunya. A més el monarca es comprometia a no entrar a Catalunya sense permís de les autoritats de la Diputació.

De resultes de l'acord, el Príncep de Viana es rebut amb gran alegria a Barcelona i Galceran de Requesens, anterior lloctinent i home contrari a la corrent política de la Generalitat, és desterrat a València.

Obtingut de "http://ca.wikipedia.org../../../c/a/p/Capitulaci%C3%B3_de_Vilafranca_48e7.html"

Categories: Edat moderna de Catalunya | Tractats de pau

##### Views

- Article
- Discussió
- Revisió actual

##### Cerca