# Chlévský hnůj

### Z Wikipedie, otevřené encyklopedie

Hnůj

Chlévský hnůj nebo zkráceně hnůj je tuhé statkové hnojivo vzniklé fermentací chlévské mrvy - směsi tuhých a tekutých výkalů hospodářských zvířat (zejména skotu) a podestýlky, kterou může být sláma, piliny nebo pazdeří. Dobře vyzrálý hnůj je tmavá, snadno rýpatelná hmota v povrchových vrstvách hnědočerná, ve spodních nazelenalá, která při styku se vzduchem rychle černá. Páchne slabě amoniakem, zbytky steliva jsou patrné a dají se mechanicky snadno oddělit. Díky vysokému obsahu dusíku je hnůj cenným hnojivem.

Zrání mrvy v hnůj by mělo probíhat na hnojišti, které se buduje u stáje nebo na poli jako polní hnojiště. Zrání mrvy je složitý biochemický proces, při kterém jednotlivé složky chlévské mrvy (podestýlka - sláma, moč, pevné výkaly) podléhají částečnému odbourávání činností různých skupin mikroorganismů, zejména bakterií, plísní a aktinomycet. O intenzitě těchto procesů rozhoduje přístup vzduchu (kyslík), vlhkost prostředí a teplota. Za přístupu vzduchu postupuje odbourávání organických látek mnohem rychleji než v anaerobních podmínkách. Tím však vznikají velké ztráty organických látek a cenného dusíku.

Při omezeném přístupu vzduchu (za mírné anaerobiózy) jsou organické látky pouze částečně odbourávány a tvoří se více metanu, který brání rozkladu organických látek na oxid uhličitý, vodu, čpavek a popeloviny. Čím větší je přístup vzduchu v průběhu zrání mrvy, tím intenzivněji probíhají procesy biologického odbourávání a tím větší jsou ztráty na organické hmotě i na dusíku. Z pohledu kvality vyrobeného hnojiva je nejefektivnějším způsobem kompostování chlévské mrvy, které se však v praxi pro vyšší náklady a větší pracovní náročnost nerozšířilo.

Rozklad organických látek nemá na hnojišti proběhnout úplně a měl by být přerušen ve fázi, kdy lehce rozložitelné látky jsou v určité rovnováze (chemicko-biologické) k jejich rozkladným produktům. Tohoto stavu lze dosáhnout podle roční doby asi za 2-3 měsíce zrání mrvy.

Průměrné složení hlavních druhů chlévského hnoje v % (Richter et al., 2002)
Ukazatel | Skot | Koně | Ovce | Drůbež
--- | --- | --- | --- | ---
Sušina | 24,0 | 25,0 | 25,0 | 31,0
Organické látky | 17,0 | 20,0 | 20,0 | 25,0
N celkový | 0,48 | 0,65 | 0,85 | 2,80
P | 0,11 | 0,13 | 0,14 | 1,25
K | 0,51 | 0,52 | 0,66 | 1,23
Ca | 0,37 | 0,21 | 0,25 | 0,25 - 1,00
Mg | 0,08 | 0,11 | 0,12 | 0,06 - 0,08

## [editovat] Literatura

- Richter, R., Hlušek, J., Ryant, P., Lošák, T.: Organická hnojiva a jejich postavení v zemědělské praxi. Úroda 50 (9): 9-12.
- Lexikon pro mladé a začínající zahrádkáře

Citováno z „http://cs.wikipedia.org../../../c/h/l/Chl%C3%A9vsk%C3%BD_hn%C5%AFj.html“

Kategorie: Biomasa | Zemědělství | Zootechnika

##### Views

- Článek
- Diskuse
- Aktuální verze

##### Hledání

##### V jiných jazycích

- Dansk
- Deutsch
- English
- Esperanto
- Español
- Français
- עברית
- Italiano
- Lietuvių
- Nederlands
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Deitsch
- Polski
- Runa Simi
- Русский
- Svenska
- தமிழ்
- Oyghurque
- Tiếng Việt