# Borovice lesní

### Z Wikipedie, otevřené encyklopedie

Borovice lesní
Borovice lesní
Vědecká klasifikace

Říše: | rostliny (Plantae)
Podříše: | cévnaté rostliny (Tracheobionta)
Oddělení: | pinofyty (Pinophyta)
Třída: | jehličnany (Pinopsida)
Řád: | borovicotvaré (Pinales)
Sekce: | Pinus
Podsekce: | Pinus
Čeleď: | borovicovité (Pinaceae)
Rod: | borovice (Pinus)
Podrod: | Pinus

Binomické jméno
Pinus sylvestris L., 1753

Borovice lesní (Pinus sylvestris), sosna je jehličnatý strom s mohutným hluboko jdoucím hlavním kořenem a široce rozestřenou až plochou korunou. Může dorůst výšky až 40 metrů. Dožívá se stáří 300 až 350 let.

### [editovat] Synonyma

- Pinus rubra P. Miller, 1768
  - Pinus sylvestris Linné, 1753 var. rubra (Miller, 1768) Cariot & St-Lager, 1889
- Pinus sylvestris Linné, 1753 var. hamata Steven, 1838
  - Pinus hamata (Steven, 1838) D. Sosnowsky, 1925, non Roezl, 1857
  - Pinus hamata (Steven, 1838) Fomin, 1928, non Roezl, 1857
- Pinus kochiana Klotzsch ex C. Koch, 1849
  - Pinus sylvestris Linné, 1753 subsp. kochiana (Klotzsch ex C. Koch, 1849) Eliçin 1970 (1971)
- Pinus scotica von Willdenow ex Endlicher
  - Pinus sylvestris Linné, 1753 subsp. scotica (P. K. Schott) E. Warburg in Clapham, Tutin & E. Warburg, 1952
- Pinus sylvestris Linné, 1753 var. fastigiata Carrière, 1855
  - Pinus sylvestris Linné, 1753 f. fastigiata (Carrière, 1855) Beissner
- Pinus sylvestris Linné, 1753 var. fruticosa Borbás
- Pinus sylvestris Linné, 1753 var. patula Rouy 1913
- Pinus fominii Kondratjuk, 1950

- Pinus borealis Salisbury, 1796 (nom. illeg.)

### [editovat] Systematické dělení

Vzhledem k velikosti areálu tohoto druhu a s tím související variabilitou byl systematicky členěn do různých poddruhů nebo variet. Podle posledních prací se dělí na 4 variety:

- Pinus sylvestris var. sylvestris
- Pinus sylvestris var. lapponica Hartm., 1849
- Pinus sylvestris var. mongolica Litv., 1905
- Pinus sylvestris var. hamata Steven, 1838

## [editovat] Vzhled

Kůra dolní části kmene je šedohnědá, deskovitě rozpukaná, v horní části a u větví má barvu rezavou, konce větví jsou pokryty kůrou zelenou. Kořenový systém je založen na existenci mohutného, do hloubky jdoucího hlavního kořene. Jehlice dlouhé 4 - 8 cm vyrůstají ve svazečcích po dvou z brachyblastů. Kvete v dubnu až červnu (poprvé ve stáří 15 - 20 let). Samčí šištice jsou sírově žluté a vyrůstají na bázi letorostů, samičí růžově červené a lze je nalézt jednotlivě až po třech na koncích větví pod vrcholovým pupenem. Dozrávají v 3 - 6 cm dlouhé, kuželovitě vejcovité šišky dva roky.

## [editovat] Rozšíření

Mapa rozšíření (areálu) borovice lesní

Areál borovice lesní zahrnuje mírný a chladnější pás celé Eurasie; jižní hranice areálu leži přibližně mezi 45º a 50º s. š., na sever se vyskytuje zhruba až po polární kruh. V Evropě ji výjimečně nacházíme i ve Středomoří, ale např. se přirozeně nevyskytuje na jižní Ukrajině a v jižním Rusku. Nejsevernější výskyt v Evropě je hlášen z Laponska.

V Severní Americe je pěstována pouze lesnicky.

## [editovat] Ekologie

Ekologické nároky jsou nevyhraněné; jde o výrazně světlomilný strom, který se připůsobí velmi rozličným podmínkám. Dobře snáší sucho a chudou půdu, proto roste i na skalách, sutích či písčitých půdách (bory na písčitých půdách). Ve vichřici se zpravidla nevyvrací, ale láme.

Z hlediska ekologie můžeme rozlišit 2 varianty:

- chlumní - pionýrská: roste v monokulturách, zmlazuje se na minerální půdě na pasekách a na otevřených plochách. V mládí rychle odrůstá, brzy plodí, nesnáší konkurenci jiných druhů.

- náhorní - klimaxová: roste ve směsích (se smrkem, jedlí a bukem) ve vyšších polohách (700 - 1100 m), ale sestupuje i do nižších poloh. Zmlazuje se pod porostem a špatně snáší otevřená stanoviště (paseky). Do výšky předrůstá své konkurenty (smrk), dorůstá do výšky až 40 m a má vysokou produkci dřeva.

V některý lokalitách je vytlačována nepůvodními druhy borovic: v NP Podyjí borovicí černou (poznáme ji podle delších jehlic), v NP České Švýcarsko borovicí vejmutovkou (jehlice ve svazečku po pěti).

## [editovat] Využití

Poskytuje vynikající pružné, lehké a měkké pryskyřičnaté dřevo s výraznou kresbou letokruhů. Používá se na výdřevu v dolech na výrobu pražců. Je též jedním z nejvhodnějších dřev na stavbu lodí. Vynikající je i jako palivo.

Pryskyřice je zdrojem terpenických látek.

Krom toho je vysazována pro zpevnění sutí a písčitých půd a jako okrasný strom.

## [editovat] Památné stromy

- Borovice na Makové
- Borovice u Nechanic
- Borovice u Pecky
- Borovice u Staré Paky
- Borovice v Kamenném Újezdě
- Libáňská borovice
- Tajanovská borovice

## [editovat] Literatura

BUSINSKÝ, R. 2004. Komentovaný světový klíč rodu Pinus L. – Závěrečná zpráva „Výzkum a hodnocení genofondu dřevin z aspektu sadovnického použití“, Výzkumný ústav Silva Taroucy pro krajinu a okrasné zahradnictví, Průhonice.

Květena ČSR, díl 1 (S. Hejný, B. Slavík (Eds.) 1988. – Praha: Academia, s. 289–308. – ISBN 80-200-0643-5

PILÁT, A. 1964. Jehličnaté stromy a keře našich zahrad a parků. – Nakladatelství ČSAV, Praha.

POKORNÝ, J. 1963. Jehličnany lesů a parků. – SZN, Praha.

## [editovat] Externí odkazy

- Borovice lesní na botanika.wendys

Wikimedia Commons nabízí multimediální obsah k tématu
Borovice lesní
Citováno z „http://cs.wikipedia.org../../../b/o/r/Borovice_lesn%C3%AD.html“

Kategorie: Borovice | Stromy

##### Views

- Článek
- Diskuse
- Aktuální verze

##### Hledání

##### V jiných jazycích

- Български
- Dansk
- Deutsch
- English
- Esperanto
- Eesti
- Suomi
- Français
- Italiano
- Nederlands
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- Polski
- Svenska
- Türkçe
- Українська