# Božská komedie

### Z Wikipedie, otevřené encyklopedie

Ilustrace - Sandro Botticelli, 1490
Ilustrace - Gustave Doré
Dante a Virgilius v Pekle - výjev dle Božské komedie

Božská komedie (v originále La Divina Commedia) je název obrovitého literárního díla italského básníka Danta Alighieriho, jednoho z nejvýznamněších děl světové literatury vůbec. Vzniklo pravděpodobně mezi lety 1306 - 1321. V Božské komedii samotné Dante se děj odehrává o Velikonocích roku 1300.

## [editovat] Název

Název „Božská komedie“ nemá nic společného s bohem jako takovým; Dante sám své dílo nazýval pouze „Komedie“, čímž tehdy mínil příběh s dobrým koncem. Přízvisko „Božská“ pochází od komentátora a velkého obdivovatele Dantova díla Giovanni Boccaccia, a je myšleno ve smyslu „skvělá, fantastická“.

## [editovat] Struktura díla

### [editovat] Rozdělení na části

Dílo je složeno z těchto tří částí (data dokončení nelze vždy považovat za zcela jistá, Božská komedie zřejmě vznikala již od roku 1306).

- Peklo (Inferno 1316)
- Očistec (Purgatorio 1320)
- Ráj (Paradiso 1321)

Tyto části jsou pak rozděleny každá do 33 zpěvů, pouze Peklo má zpěvů 34, první zpěv (tzv. předzpěv) byl zřejmě původně zamýšlen jako úvodní, ale bývá tradičně řazen do Pekla.

### [editovat] Tercíny

Dílo je psáno formou tercín, což je forma, kterou Dante vytvořil pro toto dílo. Božská komedie obsahuje 4611 těchto tercín, k tomu je nutno připojit ještě 200 rýmovaných veršů, které jsou vždy po jednom na začátku a na konci každého zpěvu, celkem má tedy Komedie 14 233 veršů.

Tercíny jsou psány formou pětistopých jambických veršů, kdy schéma rýmu označujeme jako aba, bcb, dcd, ede, … xwx ,yxy ,zyz.

## [editovat] Děj

### [editovat] Peklo a Očistec

Hlavní postavou je sám autor, který se dostal vlastní vinou do potíží. Těch si v nebi všimla Beatrice Portinari (Dantova ideální žena, jím v minulosti milovaná), která mu na pomoc poslala básníka Vergilia, aby Danta provedl Peklem a Očistcem. Po cestě se setkává se slavnými osobnostmi minulosti a osobnostmi ze svého vlastního života. Dantovo jméno však se však v Božské komedii objevuje jen jednou: ve XXX. zpěvu Očistce, když Danta musí opustit Vergilius, neboť jako pohan nesmí vstoupit do Ráje („Dante, že Vergil pryč se odebírá, ty neplač proto, neplač proto v žalu…“).

### [editovat] Ráj

Rájem ho provází sama Beatrice, jím v minulosti milovaná žena (Beatrice Portinari), která bývá vykládána jako symbol krásy, dokonalosti, církve, teologie či filozofie. V díle je obecně mnoho různých symbolů, které mohou být různě vykládány.

## [editovat] Překlady do češtiny

### [editovat] Obecně k překladu

Překlady tohoto díla se potýkají s mnoha problémy, lze říct, že toto dílo patří mezi ta díla, jejichž překad je obtížný a na nichž se osobnost překladatele podepíše obrovským způsobem. Vzhledem k formě jakou je dílo psáno a určitým specifikům italštiny si překladatel musí zvolit zda zachová formu tohoto díla, pak samozřejmě musí slevit z obsahu díla, anebo zda obětuje rým a překlad pak bývá věrnější, ale dílo je ochuzeno o svoji strukturu.

Prakticky ve všech významnějších jazycích existuje řada úplných překladů (doslov českého vydání Božské komedie z r. 1958 uvádí např. 48 úplných překladů v němčině), kdy překladatelé dílo přeložili jako prózu, ale i překlady které velice věrně zachovávají strukturu díla. Velmi časté jsou neúplné (částečné) překlady.

### [editovat] Překlad Františka Douchy

Do češtiny se toto dílo jako první pokusil přeložit František Doucha, překlad několika zpěvů uveřejnil již roku 1854, tento neúplný překlad nepatří mezi zdařilé ani čtivé.

### [editovat] Překlad Jaroslava Vrchlického

První úplný překlad uveřejnil Jaroslav Vrchlický (ve spolupráci se znalcem italských poměrů této doby J. Blokšou), na překladu začal pracovat pravděpodobně v r. 1875 a již roku 1879 vyšel překlad Pekla o rok později vydal přeložený Očistec a v r. 1882 vydal Ráj. Jelikož v onu dobu byla česká literatura na vážkách jaký postoj zaujmout k osobě J. Vrchlického, objevila se řada bezvýhradně kladných kritik, tak kritik opačných. Dnes se většina kritiků přiklání k názoru, že se jednalo o překlad zdařilý, každopádně lze říct, že překlad tohoto díla byla pravděpodobně největší a nejsledovanější literární událostí na české scéně v rozmezí let 1850 - 1900.

### [editovat] Překlad Karla Vrátného

Dalším významným českým překladem je nerýmovaná, ale velmi přesná verze Karla Vrátného, který na překladu pracoval mezi lety 1906 a 1929.

### [editovat] Překlad O. F Bablera

Dnes nejrozšířenějším překladem v češtině je překlad Otto Františka Bablera pořízený během druhé světové války a později upravovaný.

### [editovat] Překlad Vladimíra Mikeše

Božskou komedii přeložil rovněž Vladimír Mikeš, nevyšlo ovšem úplné vydání.

## [editovat] Ukázka díla

### [editovat] Ukázka díla v italštině

  Per me si va ne la città dolente,
  per me si va ne l'etterno dolore,
  per me si va tra la perduta gente.

  Giustizia mosse il mio alto fattore;
  fecemi la divina podestate,
  la somma sapïenza e 'l primo amore.

  Lasciate ogne speranza, voi ch'intrate'.
  Dinanzi a me non fuor cose create
  se non etterne, e io etterno duro.
  Lasciate ogne speranza, voi ch'intrate
  (Inferno, Canto III, vv 1 - 9)

### [editovat] Ukázka díla v češtině, Mikeš

  Posléze se hrdina ocitá před bránou pekla.
  Nad ní je nápis:
  Mnou vchází se do trýznivého města,
  mnou vchází se do věčné bolesti,
  mnou vchází se k těm, které Bůh věčně trestá.
  Mnou dal Pán průchod spravedlnosti,
  jsem z boží moci, dílem lásky jdete,
  jsem sklenuta nejvyšší moudrostí.
  Patřím k těm věcem, které v tomto světě
  jsou od věků. A navždy potrvám.
  Zanechte vší naděje, kdo vstupujete.

(překlad Vladimír Mikeš)

### [editovat] Ukázka díla v češtině, O. F. Babler, starší verze

  Mnou přichází se k městu vyhoštěnců,
  mnou přichází se, kde bol nepřestává,
  mnou přichází se k říši zatracenců,
  mne stvořil pán, jenž původcem je práva,
  Mne zbudovala s boží všemocností
  nejvyšší moudrost, první láska pravá
  Dříve než já, jež trvám od věčnosti
  nic nebylo, co taktéž věčným není.
  Kdo vchází mnou nechť naděje se zhostí!

(starší verze překladu, překlad Otto František Babler)

### [editovat] Ukázka díla v češtině, O. F. Babler, novější verze

  Mnou přichází se k sídlu vyhoštěnců,
  mnou přichází se do věčného bolu,
  mnou přichází se k říši zatracenců,
  pán spravedlnost dal mi do úkolu.
  Mne zbudovala s boží všemocností
  nejvyšší moudrost s první láskou spolu.
  Dříve než já, jež trvám od věčnosti
  nebylo nic, co taktéž věčným není.
  Kdo vchází mnou ať naděje se zhostí!

(novější verze překladu, překlad Otto František Babler)

(Peklo, Zpěv III., 1 - 9)

## [editovat] Externí odkazy

Wikimedia Commons nabízí multimediální obsah k tématu
Božská komedie

- Dantův životopis v italštině s odkazy na jeho díla v elektronické formě (včetně Božské komedie

Citováno z „http://cs.wikipedia.org../../../b/o/%C5%BE/Bo%C5%BEsk%C3%A1_komedie.html“

Kategorie: Básnická díla italské literatury | Dante Alighieri

##### Views

- Článek
- Diskuse
- Aktuální verze

##### Hledání

##### V jiných jazycích

- Български
- Brezhoneg
- Bosanski
- Català
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- فارسی
- Suomi
- Français
- Gaeilge
- עברית
- Hrvatski
- Italiano
- 日本語
- 한국어
- Latina
- Nederlands
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Сибирской
- Sicilianu
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Simple English
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Svenska
- Tagalog
- Türkçe
- 中文