# Bible

### Z Wikipedie, otevřené encyklopedie

  Další informace k tématu „bible“ můžete nalézt na portálu Bible.

Gutenbergova Bible

Bible (z řec. τὰ βιβλíα ta biblia knihy, svitky) je soubor knih, které křesťanství považuje za posvátné a inspirované Bohem. Bible je označována též jako Písmo nebo svaté Písmo, některé církve jej označují také jako Boží slovo. Lze se také setkat s označením kniha knih.

První část bible tvoří Starý zákon, který obsahuje židovský soubor posvátných knih (tanach), který křesťané převzali z židovství. Tato část spisů je oběma náboženstvím společná, židé ji ovšem jako bibli neoznačují; v akademickém prostředí se spisy společné židům i křesťanům označují jako hebrejská bible. Starý zákon je z velké části napsaný v hebrejštině, některé části aramejsky a řecky.

Druhá část bible, Nový zákon, je specificky křesťanská a na Starý zákon navazuje; podle víry církve je vlastní obsah Nového zákona, totiž zpráva o Ježíši Kristu a jeho osoba naplněním očekávání starozákonních spisů. Nový zákon je sepsán řecky.

Projekt Wikisource obsahuje původní text související s tímto článkem:
Bible

## [editovat] Označení

Slovo „bible“ pochází z řeckého neutra βιβλίον (biblion - zdrobnělina od slova biblos), které označuje papyrový svitek (původně to bylo ozn. pouze pro dřeň této rostliny, z níž se svitky vyráběly). Papyrové svitky se velkou měrou vyráběly ve starověkém fénickém městě Gebal, Řeky zvaném Byblos, které se na tuto výrobu úzce specializovalo - proto se slovo Byblos stalo synonymem pro papyrus jako takový. Město Byblos leželo tam, kde je dnes město Džubajl v Libanonu (cca 28 km na sever od Bejrútu). Plurál tohoto slova, τα βιβλία (ta biblia - doslova "(malé) svitky" nebo "knížky") byl později v latině zaměněn se singulárem feminina a tak se zrodilo slovo bible v jednotném čísle. Jednoduše řečeno, původně se bibli říkalo Knihy (svaté), bez nutnosti dodávat o jaké knihy se jedná, byly to TY knihy, postupem času se začalo říkat Kniha.

## [editovat] Vztah k bibli

Biblické spisy jsou jak v židovském, tak v křesťanském chápání sbírkou svědectví o Božím zjevení neboli o lidské zkušenosti s Bohem.

Církev měla v celých svých dějinách k Písmu svatému úctu, neboť věří, že se v textech Písma setkává s Božím slovem; některé církevní dokumenty dokládají, že k Písmu má církev podobnou úctu jako např. k eucharistii.1 To, co je v bibli zaznamenáno, je podle církve zaznamenáno z vnuknutí Ducha svatého (označováno jako inspirace Písma). Bůh si, jak věří křesťané, vybral lidské autory k jejich sepsání a skrze ně na sepsání textu působil. Proto také církev věří, že to, co biblické spisy tvrdí, je spolehlivé, věrné, bez omylu a pravdivé. Tím se nemyslí ovšem nutně doslovný smysl (bibli nepovažují křesťané např. za učebnici biologie), ale ten smysl, který vypovídá o Bohu a božích věcech.2

Některé církve vzešlé z protestantské reformace trvají na doslovné inspiraci textu Bohem, toto pojetí je označováno jako evangelikalismus nebo biblický fundamentalismus.

## [editovat] Biblický kánon

  Podrobnější informace naleznete v článku Biblický kánon naleznete v článcích [[{{{2}}}]] a [[{{{3}}}]]naleznete v článcích [[{{{4}}}]], [[{{{5}}}]] a [[{{{6}}}]]naleznete v článcích [[{{{7}}}]], [[{{{8}}}]], [[{{{9}}}]] a [[{{{10}}}]].

Židé, katolíci, pravoslavní, protestanti a další náboženské tradice uvádějí za součást svých Písem, tzv. kánon, různý počet knih. Židovský (tzv. palestinský) kánon byl definován synodou v Jabne roku 92. Křesťanský kánon se vyvíjel nezávisle na kánonu židovském. Protestantský kánon má svůj počátek v době protestantské reformace, katolický kánon byl definitivně schválen Tridentským koncilem 8. dubna 1546.

## [editovat] Biblický text

Nejstaršími knihami bible jsou tzv. knihy Mojžíšovy, známé též jako Tóra či Pentateuch. Jsou sepsány hebrejsky. Původní židovská i křesťanská tradice považuje za autora těchto knih Mojžíše, současná biblická věda hovoří o více redaktorech knih a více pramenech.

Hebrejská bible obsahuje krom Tóry (תורה) ještě Proroky (neviím נביאים) a Spisy (ketúvím כּתובים), dohromady se tomuto korpusu říká též tanak (תנ־ך). Původní text existoval v hebrejštině, s částmi v aramejštině (Daniel, Ezdráš). Židovští učenci se snažili v 1. tisíciletí vytvořit jednotný text tanachu, který je znám jako masoretský text. Ten přidává do textu punktaci, tj. znaménka pro označení samohlásek, které hebrejština nezapisuje. Hebrejský text ve starověku však existoval ve více variantách, jak dosvědčují Kumránské svitky a další fragmenty, včetně překladů.

V době přelomu letopočtu Židé již hebrejsky nemluvili, avšak mluvili řecky či aramejsky. Tehdy začíná doba překladů hebrejské bible – nejvýznamnějším z těchto překladů je Septuaginta, kterou první křesťané používali jako své „Písmo“. V té době vznikají též židovské překlady či parafráze známé jako targumy.

Od 40. let 1. století vznikají až do konce století texty Nového zákona, psané v řečtině. Ty se postupně stanou společně se starozákonními texty součástí křesťanské sbírky posvátných spisů, zvaných bible.

## [editovat] Dělení na kapitoly a verše

V běžných edicích Bible je text každé knihy dělen na kapitoly a každá kapitola na verše (až na některé knihy, např. Abdijáš, které jsou tak krátké, že ani nemají kapitoly, jen verše). Obojí dělení (na kapitoly a na verše) je křesťanského původu. Dělení na kapitoly pochází od Štěpána Langtona z doby krátce před rokem 1203. Na verše kapitoly rozčlenil o něco později Robert Estienne neboli Stephanus, který jako lingvista pracoval na zdokonalení Erasmova vydání biblického textu. K tomuto rozdělení textu na verše došlo v roce 1551 (Nový zákon) a 1555 (Starý zákon). Toto dělení se velmi rychle ujalo, neboť bylo praktické pro rychlou a přesnou orientaci v textu. První česká bible, která přejímá dělení na verše, je Bible kralická.

Jelikož však jsou případy, kdy některé knihy mají více textových verzí lišících se délkou, odlišuje se i jejich číslování veršů. Proto je možné setkat se s více než jedním označením téhož verše. V těchto případech je třeba zjistit, jaké textové verze ti kteří vydavatelé používají.

Své vlastní dělení na kapitoly mají některé východní jazykové verze, zvláště syrské.

## [editovat] Biblické překlady

### [editovat] Starověké překlady

Překlady Písma svatého mají dlouhou historii. Překlady, pořízené před začátkem letopočtu a v prvních staletích po Kristu jsou významné nejen proto, že často byly a jsou dodnes oficiálními verzemi mnoha církví, ale i z důvodů textové kritiky, která jejich prostřednictvím postupuje k objevení původní verze biblických knih.

#### [editovat] Řecké překlady

Do klasické řečtiny se překládal pouze Starý zákon, neboť Nový zákon je v tomto jazyce psán přímo. Již před přelomem letopočtu vzniká v Alexandrii řecký překlad Bible, tzv. Septuaginta (lat. sedmdesát podle legendárního počtu 72 překladatelů). O několik století po ní, od 2. do 3. století, vznikly další překlady Starého zákona do řečtiny (viz Starořecké překlady Bible).

#### [editovat] Syrské překlady

Než byl vůbec do syrštiny přeložen Nový zákon, existoval již kompilát ze čtyř evangelií, tzv. Tatiánův Diatessaron. Další, pozdější překlady Nového zákona jsou: Starosyrský překlad Nového zákona, jeho revize v Pešitě, Harkelův Nový zákon či Filoxenův Nový zákon. Nejstarším překlady Starého zákona do syrštiny je verze nacházející se v Pešitě; druhým významným překladem je Syrská hexapla.

#### [editovat] Latinské překlady

Nejstarším latinským překladem je tzv. Vetus latina, která vznikala mezi 2. a 3. stoletím. Nejedná se o ucelený překlad, ale obecně o latinské překlady všech biblických knih pořízených před Jeronýmem. Velmi význačným překladem do latiny je tzv. Vulgata, jejímž základem jsou Jeronýmovy překlady většinou z hebrejské předlohy Starého zákona. Vulgáta postupně nahradila a od karolinské doby téměř zcela vytlačila Vetus latinu. Vulgáta, oficiální text západního křesťanství po celý středověk, doznala v průběhu staletí různých verzí a přepracování. Ve 20. století pak vzniká péčí benediktinských mnichů nový překlad vycházející z poznatků moderní biblické vědy, tzv. Nova Vulgata.

#### [editovat] Staroslověnské překlady

Velmi významným počinem byl též překlad Písma do staroslověnského jazyka sv. Konstantinem Cyrilem a Metodějem během jejich velkomoravské mise (poč. 862. Z tohoto překladu vychází česká překladatelská tradice.

#### [editovat] Koptské překlady

Koptské biblické rukopisy obsahující všechny knihy bible jsou známy až z 10. a 11. století. Přesto již ve třetím století po Kr. byly do koptštiny, konkrétně do Sahidského dialektu. Jelikož byl později tento dialekt potlačen dialektem bahairským, byly biblické knihy přeloženy do tohoto dialektu. Bahairské manuskripty jsou dochovány již z 4. a 5. století. Jejich předností je skutečnost, že v případě Nového zákona staví na tzv. alexandrijském textu (viz Textové rodiny Nového zákona).

#### [editovat] Gótský překlad

Překlad Písma do gótštiny byl pořízen v polovině 4. století Wulfilou. Blíže viz Gótský překlad Bible.

#### [editovat] Arménské překlady

Do Arménie se křesťanství dostalo ze Sýrie, což mělo vliv i na první arménské překlady. Literární (vlastní i překladová) tvorba byla umožněna, když Mesrop Maštoc vytvořil v roce 406 arménskou abecedu. Sám Maštoc a několik jeho spolupracovníků pak přeložili Písmo, liturgické texty a některé texty církevních Otců, zvláště syrských.

První překlad byl vytvořen na základě předloh jak syrských, tak řeckých (v tom případě se u Starého zákona jednalo o Lúkianovu verzi). Druhý překlad nebo revize (těžko posoudit) vznikl již na základě řeckého střídavě hexaplárního a Lúkianova textu. Evangelia první verze byla přeložena ze syrštiny, v druhé verzi již z řečtiny patrně na základě textu raného byzantského typu.

Přesto i druhý překlad kopíroval rozsah syrského kánonu; v kánonu chybělo Zjevení Janovo, 2. list Petrův a navíc se zde nacházel apokryfní 3. list Korintským. Starozákonní kánon obsahuje knihy v závislosti na Septuagintě s výjimkou 4. knihy Makabejské; navíc některé rukopisy obsahují 4. knihu Ezdrášovu a Závěť dvanácti patriarchů. Kniha Zjevení, 4. kniha Ezdrášova a Sírachovec se začaly objevovat častěji poté, co se Arménie v Kilikii dostala do styku se západním křesťasnstvím a jeho Vulgatou.

### [editovat] Moderní překlady

Celá Bible nebo její část byla přeložena do 2 123 jazyků. Každého roku se jí vydává více než 60 miliónů výtisků.

| Tato část je pahýl. Můžete pomoci Wikipedii tím, že ji rozšíříte.

### [editovat] České překlady

  Podrobnější informace naleznete v článku České překlady Bible naleznete v článcích [[{{{2}}}]] a [[{{{3}}}]]naleznete v článcích [[{{{4}}}]], [[{{{5}}}]] a [[{{{6}}}]]naleznete v článcích [[{{{7}}}]], [[{{{8}}}]], [[{{{9}}}]] a [[{{{10}}}]].

Ve 14. století vznikají nejstarší české překlady – např. Bible leskovecko-drážďanská (1360) či Bible olomoucká a Bible třeboňská.

Nejvýznamnějším a nejznámějším českým překladem je Bible kralická („Šestidílka“, 1579–1594, poslední revize z roku 1613), první český překlad z původních jazyků. Mezi katolickými barokními překlady vyniká třísvazková Bible svatováclavská z let 1677–1715.

Ve 20. století se objevují např. překlady Hejčlův, Colův, Žilkův, Petrů a další.

Český ekumenický překlad vznikal v letech 1961–1979. Byl tvořen metodou dynamického ekvivalentu, tj. překlad myšlenky myšlenkou. Je tedy poměrně volný.

V 90. letech byl kralický překlad převeden do moderní češtiny jako Nová Bible kralická – v tomto překladu byly odstraněny archaismy a použita moderní větná stavba. V posledních letech se objevil také parafrázovaný překlad Nového zákona Slovo na cestu. Zvláště pro liturgické použití užívá se v římskokatolické církvi dnes běžně překladu dr. Bognera (tzv. liturgický překlad).

## [editovat] Poznámka

Pozn. 1: srov. 2. vatikánský koncil, konstituce Dei Verbum 21.

Pozn. 2: srov. tamtéž, 11.

## [editovat] Související odkazy

|  | Související články obsahuje: Portál Bible |

|  | Související články obsahuje: Portál Křesťanství |

- Starý zákon
- Nový zákon

## [editovat] Podívejte se také

- Jindřich VIII.
- anglická bible verze KJV (King James Version) dle Jindřicha VIII. http://en.wikipedia.org/wiki/King_James_Version

### [editovat] Texty Bible online

- Bible kralická a NBK
- Ekumenický překlad
- Nová smlouva (překlad KMS)
- Slovo na cestu
- Zvuková nahrávka Nového zákona k poslechu a ke stažení

### [editovat] Externí odkazy

- Český server Mezinárodní biblické společnosti, poskytuje vyhledávání v textech hlavních překladů, listování je horší
- Katolické biblické dílo
- Software k offline čtení bible v různých jazycích a překladech vč. češtiny
- Sword – software k offline čtení bible v různých jazycích a překladech vč. češtiny
- e-Sword – software k offline čtení bible v různých jazycích a překladech vč. češtiny
- Skeptikova komentovaná bible (z pohledu ateistů) – v angličtině

Citováno z „http://cs.wikipedia.org../../../b/i/b/Bible.html“

Kategorie: Bible

##### Views

- Článek
- Diskuse
- Aktuální verze

##### Hledání

##### V jiných jazycích

- Afrikaans
- العربية
- Asturianu
- Azərbaycan
- Башҡорт
- Български
- Bislama
- Bamanankan
- বাংলা
- Brezhoneg
- Bosanski
- Буряад
- Català
- Чăвашла
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Zazaki
- Eʋegbe
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- فارسی
- Suomi
- Na Vosa Vakaviti
- Français
- Furlan
- Gaeilge
- Gàidhlig
- Galego
- هَوُسَ
- עברית
- हिन्दी
- Hiri Motu
- Hrvatski
- Hornjoserbsce
- Krèyol ayisyen
- Magyar
- Հայերեն
- Otsiherero
- Interlingua
- Bahasa Indonesia
- Igbo
- Ilokano
- Ido
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- Basa Jawa
- ქართული
- Kongo
- Gĩkũyũ
- Kuanyama
- Қазақша
- Kalaallisut
- 한국어
- Kurdî / كوردي
- Kernewek
- Latina
- Ladino
- Lëtzebuergesch
- Luganda
- Limburgs
- Lingála
- Lietuvių
- Latviešu
- Malagasy
- Македонски
- മലയാളം
- Монгол
- Bahasa Melayu
- Malti
- Ekakairũ Naoero
- Plattdüütsch
- Nedersaksisch
- नेपाली
- Oshiwambo
- Nederlands
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Nouormand
- Chi-Chewa
- Oromoo
- ਪੰਜਾਬੀ
- Papiamentu
- Deitsch
- Polski
- Português
- Runa Simi
- Kirundi
- Română
- Русский
- Сибирской
- Kinyarwanda
- Sicilianu
- Sängö
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- chiShona
- Shqip
- Српски / Srpski
- seSotho
- Basa Sunda
- Svenska
- தமிழ்
- తెలుగు
- Тоҷикӣ
- ไทย
- Türkmen
- Tagalog
- faka-Tonga
- Tok Pisin
- Türkçe
- Xitsonga
- Tatarça
- Twi
- Reo Mā`ohi
- Українська
- اردو
- O'zbek
- Tshivenda
- Tiếng Việt
- Wollof
- isiXhosa
- ייִדיש
- Yorùbá
- 中文
- Bân-lâm-gú
- 粵語
- isiZulu