# Belgie

### Z Wikipedie, otevřené encyklopedie

Koninkrijk België Royaume de Belgique Königreich Belgien Belgické království
vlajka znak
Rozloha | 32 545 km² (146. na světě) z toho 6,2 % vody
Počet obyvatel | 10 511 382 [1], z toho Vlámové 58 %, Valoni 31 % (77. na světě, odhad 2006)
Hustota zalidnění | 337 / km² (31. na světě)
Jazyk | nizozemština, francouzština, němčina
Národnostní složení | {{{národnosti}}}
Náboženství | římskokatolické 77 %, islám, protestantství, anglikánství a židovství
Nejvyšší bod | Signal de Botrange (694 m n. m.)
Hlavní město | Brusel (Brussel, Bruxelles, Brüssel)
Státní zřízení | federativní konstituční monarchie
Podřízené celky | {{{dělení}}}
Král | Albert II.
Předseda vlády | Guy Verhofstadt
Hymna | Brabançonne‬
Vznik | 1830 (nezávislost na Nizozemsku)
Měna | euro (EUR)
ISO 3166-1 | 056 BEL BE
MPZ | B
Doména | .be
Telefon | 32
Časové pásmo | UTC +1

Mapa

Belgie (nizozemsky België, francouzsky Belgique, německy Belgien), oficiálně Belgické království, je federativní konstituční monarchie ležící v západní Evropě. Belgie hraničí s Francií (620 km) na jihu, s Lucemburskem (148 km) a Německem (167 km) na západě a s Nizozemskem (450 km) na severu. Ze severozápadu omývá Belgii Severní moře (66 km). Belgie je členskou zemí Evropské unie a Severoatlantické aliance (NATO).

V zemi jsou tři oficiální jazyky: nizozemština, francouzština a němčina. Kulturně, politicky a sociologicky se Belgie skládá ze dvou velkých společenství, nizozemsky mluvících Vlámů a frankofonních Valonů, v zemi žije také menší německá komunita. Belgická federace se skládá ze 3 společenství, rozdělených podle jazykového principu,

- Vlámského společenství (niz. Vlaamse Gemeenschap)
- Francouzského společenství Belgie (fr. Communauté française de Belgique)
- Německojazyčného společenství (něm. Deutschsprachige Gemeinschaft)

a ze 3 regionů, rozčleněných podle principu územního:

- Vlámsko (niz. Vlaams Gewest n. Vlaanderen)
- Valonsko (fr. Région Wallonne n. Wallonie)
- region Brusel (niz. Brussels Hoofdstedelijk Gewest, fr. Région de Bruxelles-Capitale, něm. Die Region Brüssel-Hauptstadt)

Každý region a každé společenství má svůj vlastní legislativní orgán – parlament, a orgán exekutivní – vládu (či radu), s výjimkou Vlámska a Vlámského společenství, které mají vládu i parlament dohromady. Včetně orgánů federálních tak v Belgii působí 6 vlád a 6 parlamentů zároveň.

Patronem Belgie je svatý Josef, národní heslo zní Jednota posiluje (niz. Eendracht maakt macht, fr. L'union fait la force, něm. Einigkeit macht stark)

## [editovat] Geografie

  Hlavní článek: Geografie Belgie

Geomorfologicky se Belgie dá rozdělit na 3 oblasti: pobřežní nížiny, rovinu (plató) v centrální části Belgie, a na hornaté Ardenny na jihovýchodě země. Nížiny při pobřeží sestávají převážně z písečných dun a tzv. polderů. Centrální rovina zabírá většinu Belgie. Je to jemně zvlněná oblast s úrodnou půdou, protkaná sítí mnoha vodních toků – mezi nejvýznamnější patří Mása (niz. Maas, fr. Meuse) a Šelda (niz. Schelde, fr. Escaut). Třetí oblast, Ardenny, je hornatá a zalesněná, s nepříliš úrodnou půdou a nevhodná pro zemědělství. Částečně zasahuje i do severní Francie. Nachází se zde nejvyšší bod Belgie, Signal de Botrange, o výšce 694 metrů.

Historicky se Belgie člení na 10 provincií.

Vlámsko na severu zahrnuje (od západu k východu):

- Západní Flandry
- Východní Flandry
- Vlámský Brabant
- Antverpy
- Limburk

Valonsko na jihu zahrnuje:

- Henegavsko
- Valonský Brabant
- Namur
- Lutych
- Lucembursko

Belgické klima je přímořské, spadá do mírného podnebného pásu. Srážky jsou časté ve všech ročních obdobích. Průmerná teplota v lednu je 3 °C, v červenci 18 °C. Průmerné srážky činí 65 milimetrů v lednu, v červenci 73 milimetrů.

Vzhledem k vysoké hustotě zalidnění (jedné z nejvyšších na světě) a ke svému umístění, musí Belgie čelit vážným ekologickým problémům. Například zpráva z roku 2003 [2] tvrdí, že kvalita říční vody v Belgii je nejhorší v Evropě a jednou z nejhorších v 122 zkoumaných zemí světa.

## [editovat] Stručná historie

  Hlavní článek: Dějiny Belgie

V nejstarších dobách obývalo Belgii několik různých keltských kmenů. V dobách římské říše byly tyto kmeny, nacházející se v oblasti mezi Severním mořem, Rýnem, Seinou a Marnou (tj. na jihu dnešního Nizozemska, v Belgii, severní Francii a na západě Německa), označovány latinským slovem Belgae, tedy Belgové. Odtud pochází název státu Belgie. Z genetického výzkumu však vyplývá, že dnešní Belgičané mají s dávnými Belgy pramálo společného.

Mezi první dobře zdokumentované události patří ovládnutí oblasti Římany v prvním století před naším letopočtem, v 5. století pak území dnešní Belgie osídlil germánský kmen Franků. Po rozpadu franské říše Karla Velikého došlo k rozdělení území mezi západofranskou říši Karla Holého a říši Lothara I. Hranici mezi oběma říšemi tvořil tok řeky Šeldy. V průběhu středověku se oblast postupně rozdrobila na množství drobných feudálních států, nicméne ve 14. a 15. století řadu z nich sjednotili burgundští vévodové. V 15. století tyto státy získaly určitou autonomii a začaly se označovat názvem Sedmnáct provincií.

Ke klíčovému zlomu došlo za Osmdesátileté války (1568–1648), která se v posledních třiceti letech kryla i s nám dobře známou Třicetiletou válkou (1618–1648). Zatímco severní Nizozemí si dokázalo uchovat nezávislost, jeho jižní část, dnešní Belgie, byla dobyta Španěly a připadla španělské, později rakouské větvi Habsburků. Na konci 18. století se Belgie nakrátko zmocnili Francouzi. Roku 1815, po Napoleonově porážce u Waterloo, se Belgie stala součástí Spojeného království nizozemského, jako nárazníkový stát mezi Francií a Nizozemskem. Po pěti letech vypukla v Bruselu revoluce a Belgie se tak roku 1830 stala nezávislou a neutrální konstituční monarchií. Jako první belgický král usedá na trůn o rok později Leopold I.

Během první i druhé světové války byla Belgie přes svoji deklarovanou neutralitu okupována Německem. V průběhu 20. století docházelo k různým třenicím mezi Vlámy a Valony, což nakonec vedlo k úpravám ústavy a přeměně Belgie ve federální stát (viz politický systém). Belgie je zakládajícím členem Evropského hospodářského společenství (EHS), Evropského společenství uhlí a oceli (ESUO) a Evropského společenství pro atomovou energii (Euratomu), které daly základ budoucí Evropské unii.

## [editovat] Obyvatelstvo

Demografický vývoj Belgie (počet obyv. v tisících)

Belgie má vysokou hustotu zalidnění (342 obyv. na km²), v Evropě má vyšší pouze Nizozemsko a několik malých států, jako např. Monako. Nejvyšší hustotu zalidnění má oblast známá jako „vlámský diamant“, kterou vymezují aglomerace Bruselu, Antverp, Gentu a Lovaně. Další velká města jsou Lutych, Charleroi, Mons, Kortrijk, Bruggy, Hasselt a Namur. Nejnižší hustotu zalidnění mají Ardenny. Dne 1. ledna 2006 žilo v Belgii 10 511 382 lidí, z toho 6 078 600 ve Vlámsku, 3 413 978 ve Valonsku a 1 018 804 v Bruselském regionu.[3] Belgie má velmi vysokou míru urbanizace – ve městech žije 97,2 % obyvatel (2005).[4]

Značnou část belgické populace tvoří Vlámové (58 %) a Valoni (31 %).[5] Zbývajících 11 % představují příslušníci dalších evropských národů (zvláště Italové, Francouzi a Němci), ale také přistěhovalci ze severní Afriky (zejména z Maroka a Alžírska) a z Turecka.

Po jazykové stránce je Belgie nejednotná. Nizozemsky mluví přibližně 60 % obyvatel, francouzsky 40 % a německy necelé 1 %.[5] Brusel, ve kterém žije 8 % obyvatel, je oficiálně bilingvní (francouzsko-nizozemský). Původně se v Bruselu mluvilo převážně nizozemsky, avšak poté, co Belgie získala roku 1830 nezávislost, převládla v hlavním městě francouzština, která byla jediným oficiálním jazykem.

Jak vlámština (belgická varianta nizozemštiny), tak belgická francouzština vykazují drobné rozdíly ve slovní zásobě a sémantice oproti variantám užívaným v Nizozemsku a ve Francii. Mnoho lidí stále mluví dialekty nizozemštiny, naopak valonsky se mluví příležitostně a používají ji zejména starší lidé.

Odhaduje se, že 98 % dospělé populace je gramotných.[6] Školní docházka je povinná od šesti do osmnácti let, ale mnoho Belgičanů studuje až do 23 let. V rámci zemí OECD má Belgie 3. nejvyšší procento lidí ve věku 18–21 let zapsaných na vyšší školu nebo univerzitu. Podíl lidí s funkční negramotností je však znepokojivý – v letech 1994–1998 činil 18,4 %.

## [editovat] Politický systém

## [editovat] Administrativní rozdělení

10 provincií tvoří 2 regiony a Brusel je 3. regionem:

Belgie se dělí na tři jazyková společenství a tři regiony.
Vlámské společenství | Francouzská komunita | Německojazyčné společenství
Vlámsko | Valonsko | Bruselský region

region • provincie | provinční město | obyvatel (2006)

Vlámský region (Vlaams Gewest) | 6 078 600
• Antverpy | Antverpy | 1 688 493
• Vlámský Brabant | Lovaň | 1 044 133
• Východní Flandry | Gent | 1 389 450
• Západní Flandry | Bruggy | 1 141 866
• Limburk | Hasselt | 814 658

Valonský region (Région Wallone) | 3 413 978
• Valonský Brabant | Wavre | 366 481
• Henegavsko | Mons | 1 290 079
• Lutych | Lutych | 1 040 297
• Lucembursko | Arlon | 258 547
• Namur | Namur | 458 574

Bruselský region (Région Capitale Bruxelles / Brussels Hoofdstedelijk Gewest)
| Brusel | 1 018 804

### [editovat] Velká města

- Antverpy (448 709)
- Gent (226 220)
- Charleroi (200 578)
- Lutych (185 131)
- Brusel (136 730)
- Bruggy (116 836) (nl:Brugge)

## [editovat] Kultura

## [editovat] Slavní Belgičané

- Marc Dutroux
- Ambiorix
- Leo Baekeland
- Peter Benoit
- Jacques Brel
- Pieter Breughel
- Hendrik Conscience
- Adolf Daens
- César Franck
- Hergé
- Henri La Fontaine
- Gerardus Mercator
- Eddy Merckx
- Otec malomocných
- Paul Otlet
- Peter Paul Rubens
- Adolphe Sax
- Georges Simenon
- Simon Stevin
- Andreas Vesalius
- Jacky Ickx
- Raymond Ceulemans
- Toots Thielemans
- Paul Janssen
- Godfried van Bouillon

## [editovat] Podívejte se též na

|  | Související články obsahuje: Portál Belgie

- Zeměpis
- Evropa
- Fiktivní vyhlášení vlámské nezávislosti

## [editovat] Externí odkazy

Wikimedia Commons nabízí multimediální obsah k tématu
Belgie
Wikcionář obsahuje slovníkovou definici slova Belgie.

- Mapa Bruselu
- Oficiální stránky Flanderské turistické informační kanceláře v ČR

## [editovat] Poznámky

1. ↑ podle FOD Economie - Algemene Directie Statistiek en Economische Informatie
2. ↑ Pearce, Fred (5. březen 2003). Sewage-laden Belgian water worst in world. New Scientist.
3. ↑ Oficiální statistiky
4. ↑ Míra urbanizace na stránkách OSN (2005)
5. ↑ 5,0 5,1 The World Factbook, CIA (2006)
6. ↑ Jazyky v Belgii na stránkách www.ethnologue.com

Evropská unie (EU)
Belgie • Bulharsko • Česko • Dánsko • Estonsko • Finsko • Francie • Irsko • Itálie • Kypr • Litva • Lotyšsko • Lucembursko • Maďarsko • Malta • Německo • Nizozemsko • Polsko • Portugalsko • Rakousko • Rumunsko • Řecko • Slovensko • Slovinsko • Spojené království • Španělsko • Švédsko
Severoatlantická aliance (NATO)
Belgie • Bulharsko • Česko • Dánsko • Estonsko • Francie • Island • Itálie • Kanada • Litva • Lotyšsko • Lucembursko • Maďarsko • Německo • Nizozemsko • Norsko • Polsko • Portugalsko • Rumunsko • Řecko • Slovensko • Slovinsko • Spojené království • Španělsko • Turecko • USA
Státy a území v Evropě
Albánie • Andorra • Belgie • Bělorusko • Bosna a Hercegovina • Bulharsko • Černá Hora • Česko • Dánsko • Estonsko • Finsko • Francie • Chorvatsko • Irsko • Island • Itálie • Lichtenštejnsko • Litva • Lotyšsko • Lucembursko • Maďarsko • Makedonie • Malta • Moldavsko • Monako • Německo • Nizozemsko • Norsko • Polsko • Portugalsko • Rakousko • Rumunsko • Rusko • Řecko • San Marino • Slovensko • Slovinsko • Spojené království • Srbsko • Španělsko • Švédsko • Švýcarsko • Turecko • Ukrajina • Vatikán
Teritoria, kolonie a zámořská území: Faerské ostrovy (DK) • Gibraltar (GB) • Guernsey (GB) • Jersey (GB) • Man (GB) • Podněstří (MD)

Mapy: 50° 32' S, 4° 46' V

Citováno z „http://cs.wikipedia.org../../../b/e/l/Belgie.html“

Kategorie: Belgie | Státy Evropy

##### Views

- Článek
- Diskuse
- Aktuální verze

##### Hledání

##### V jiných jazycích

- Afrikaans
- Alemannisch
- አማርኛ
- Aragonés
- Anglo Saxon
- العربية
- ܐܪܡܝܐ
- Asturianu
- Boarisch
- Беларуская
- Български
- বাংলা
- བོད་ཡིག
- Brezhoneg
- Bosanski
- Català
- Чăвашла
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Zazaki
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- فارسی
- Suomi
- Võro
- Français
- Arpitan
- Furlan
- Frysk
- Gaeilge
- Gàidhlig
- Galego
- Gaelg
- עברית
- Hrvatski
- Hornjoserbsce
- Krèyol ayisyen
- Magyar
- Հայերեն
- Interlingua
- Bahasa Indonesia
- Ilokano
- Ido
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- Lojban
- Basa Jawa
- ქართული
- Қазақша
- 한국어
- Kurdî / كوردي
- Kernewek
- Latina
- Lëtzebuergesch
- Limburgs
- Lingála
- Lietuvių
- Latviešu
- Македонски
- मराठी
- Bahasa Melayu
- Ekakairũ Naoero
- Plattdüütsch
- Nedersaksisch
- नेपाली
- Nederlands
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Novial
- Nouormand
- Occitan
- Иронау
- Kapampangan
- Polski
- Piemontèis
- پښتو
- Português
- Runa Simi
- Rumantsch
- Română
- Armâneashti
- Русский
- संस्कृत
- Sicilianu
- Scots
- Sámegiella
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Shqip
- Српски / Srpski
- Svenska
- Kiswahili
- தமிழ்
- Tetun
- Тоҷикӣ
- ไทย
- Tagalog
- Tok Pisin
- Türkçe
- Oyghurque
- Українська
- O'zbek
- Vèneto
- Tiếng Việt
- West-Vlams
- Walon
- Winaray
- Zeêuws
- 中文
- Bân-lâm-gú
- 粵語