# Benzen

### Z Wikipedie, otevřené encyklopedie

Benzen
Chemický název | benzen
Registrační číslo CAS | 71-43-2
Sumární vzorec | C6H6
Molární hmotnost | 78,11 g/mol
Teplota tání | 5,5 °C
Teplota varu | 80,1 °C
Hustota | 0,8786 g/cm3

Benzen je organická chemická látka se sladkým zápachem. Benzen je při pokojové teplotě bezbarvá, zápalná a toxická kapalina známá svými karcinogenními účinky. Benzen je lehčí než voda a ve vodě nerozpustný. Hořením se uvolňují saze. Uhlovodíkový zbytek vytvořený od benzenu se nazývá fenyl. V přírodě se vyskytuje např. v ropě.

## [editovat] Historie

Benzen objevil v roce 1825 britský vědec Michael Faraday v ropě. V roce 1833 se povedlo německému chemikovi Eilhardu Mitscherlichovi připravit benzen destilací kyseliny benzoové a sloučeninu pojmenoval benzin. O dvanáct let později izoloval benzen z dehtu anglický chemik Charles Mansfield. Čtyři roky po svém objevu začal jako první na světě průmyslově vyrábět benzen svojí metodou.

Zvláštní strukturu benzenu objevil německý chemik Friedrich August Kekulé von Stradonitz, který byl potomkem emigranta, který odešel z českých zemí po bitvě na Bílé hoře v roce 1620.

## [editovat] Struktura molekuly benzenu

Molekula má tvar šestiúhelníku, v jehož vrcholech jsou atomy uhlíku; ke každému z nich se váže jeden atom vodíku. Protože atomy uhlíku jsou čtyřmocné, v nejjednodušším přiblížení lze vazby mezi nimi považovat střídavě za jednoduché a dvojné. Vzdálenost mezi atomy uhlíku je obecně pro tyto vazby odlišná, avšak v benzenu její hodnota odpovídá přibližně průměru mezi délkou jednoduché a dvojné vazby. Ukazuje se, že elektrony v benzenu jsou delokalizované v celém jádru molekuly, což se často v strukturním vzorci označuje pomocí kruhu vepsaného do šestiúhelníku. Benzenové jádro je velmi stabilní a je součástí řady dalších sloučenin.

## [editovat] Příprava

- frakční destilací dehtu
- dekarboxylací kyseliny benzoové
    kyselina benzoová → benzen + CO2
- dehydrogenací cyklohexanu
    cyklohexan → benzen + H2
- hydrolýzou toluenu
    toluen + H2 → benzen + CH4
- trimerizací ethynu
    3 CH≡CH → C6H6

## [editovat] Využití

Benzen se používá v průmyslu jako důležité rozpouštědlo a jako výchozí látka mj. pro výrobu léčiv, kompaktních disků, plastů, syntetické pryže, barviv a výbušnin. V malém množství se přidává do benzínu pro zlepšení oktanového čísla. Využívá se i k výrobě kosmetických přípravků. Pomocí benzenu se připravují také další důležité chemikálie, především styren, který se používá na výrobu polystyrénu, fenol a cyklohexan používáný při zpracování nylonu.

## [editovat] Zdravotní rizika

Vdechování malého množství benzenu může způsobit bolest hlavy, pocit únavy, zrychlení srdečního tepu, chvění a ztrátu vědomí. Velká koncentrace benzenu ve vzduchu může mít za následek i smrt. Benzen poškozuje kostní dřeň a způsobuje chudokrevnost.

## [editovat] Podívejte se také na

- Toluen
- Xylen
- Nitrobenzen
- Anilin
- Styren
- Fenol
- Naftalen
- Antracen

Citováno z „http://cs.wikipedia.org../../../b/e/n/Benzen.html“

Kategorie: Aromatické uhlovodíky

##### Views

- Článek
- Diskuse
- Aktuální verze

##### Hledání

##### V jiných jazycích

- العربية
- Български
- Català
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- فارسی
- Suomi
- Français
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Magyar
- Bahasa Indonesia
- Italiano
- 日本語
- 한국어
- Latviešu
- Македонски
- Nederlands
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Português
- Русский
- Simple English
- Slovenčina
- Српски / Srpski
- Basa Sunda
- Svenska
- Türkçe
- Українська
- Tiếng Việt
- 中文