# Buňka

### Z Wikipedie, otevřené encyklopedie

Pokožkové buňky rostliny Rheo discolor s obarveným obsahem vakuol
červená a bílá krvinka na obrázku představují typ krevních buněk
Typickou Prokaryotou jsou bakterie, jako např. na obrázku Escherichia coli
Příkladem prokaryotických buněk mohou být také zřetězené fotosyntetizující buňky sinice Anabaena sperica

Buňka je základní stavební a funkční jednotkou živých organismů (netýká se na pomezí živého a neživého světa balancujících nebuněčných virů, viroidů a virusoidů). Zatímco některé organismy jsou pouze jednobuněčné (např. bakterie), jiné organismy tak jako třeba člověk jsou mnohobuněčné a jejich těla se skládají z obrovského počtu velmi specializovaných buněk.

Podle Buněčné teorie, kterou v roce 1838 zavedli botanik Matthias Jakob Schleiden a fyziolog Theodor Schwann a která je dodnes základním nosným pilířem cytologie (buněčné biologie) a vlastně moderní biologie vůbec, je každý organismus z buněk přímo složen nebo na jiných buňkách existenčně závislý (viry), žádná buňka nemůže vzniknout jinak než zase z buňky a mateřská buňka předává dceřinné buňce potřebnou děděnou informaci k reprodukci sebe sama i ke své funkci.

Rozlišujeme dva základní, různě vnitřně uspořádané a různě fylogeneticky pokročilé typy buněk - prokaryotické a eukaryotické.

## [editovat] Prokaryotická buňka

  Podrobnější informace naleznete v článku Prokaryota naleznete v článcích [[{{{2}}}]] a [[{{{3}}}]]naleznete v článcích [[{{{4}}}]], [[{{{5}}}]] a [[{{{6}}}]]naleznete v článcích [[{{{7}}}]], [[{{{8}}}]], [[{{{9}}}]] a [[{{{10}}}]].

Prokaryota, z řeckého pro (před)a karyon (jádro), je označení pro evolučně velmi staré organismy, možná nejstarší buněčné organismy vůbec. Do prokaryot jsou řazeny Bakterie a Archea. Jsou jednobuněčné, ale mohou tvořit kolonie. Prokaryotická buňka je podstatně jednodušší a menší než buňka eukaryot.

- je haploidní, vlákno DNA není membránou odděleno od cytoplazmy
- může obsahovat plazmidy
- s výjimkou jednoduchých váčků nemá vnitřní systém membrán členící buňku
- má prokaryotický typ ribozómů (70S)
- má-li bičík, tak prokaryotického (bakteriálního) typu
- má buněčnou stěnu obsahující peptidoglykan
- nevytváří mnohobuněčné organismy, nanejvýše kolonie

#### [editovat] Specializované buňky Prokaryot

- heterocyty - Jsou specializované tlustostěnné buňky některých sinic, ve kterých může probíhat anaerobní fixace dusíku.

## [editovat] Eukaryotická buňka

  Podrobnější informace naleznete v článku Eukaryota naleznete v článcích [[{{{2}}}]] a [[{{{3}}}]]naleznete v článcích [[{{{4}}}]], [[{{{5}}}]] a [[{{{6}}}]]naleznete v článcích [[{{{7}}}]], [[{{{8}}}]], [[{{{9}}}]] a [[{{{10}}}]].

Tento typ buněk mají veškeré organismy náležející do nadříše:Eukaryota tedy veškeří prvoci, živočichové, rostliny i houby. Nicméně, jejich buňky se mezi sebou navzájem ještě dále liší. Eukaryotické buňky jsou oproti prokaryotickým buňkám evolučně vyspělejší, jejich složitější vnitřní strukturace jim umožňuje stavbu a výživu výrazně větších buněk a je také předpokladem pro mezibuněčnou spolupráci potřebnou u mnohobuněčných organizmů.

#### [editovat] Rysy, kterými se eukaryotická buňka vyznačuje

Schéma eukaryotické a prokaryotické buňky. (anglicky).
Eukaryotické buňky barvené na přítomnost keratinu (červ.) a DNA (zel.)

  Podrobnější informace naleznete v článku Buněčné organely a struktury naleznete v článcích [[{{{2}}}]] a [[{{{3}}}]]naleznete v článcích [[{{{4}}}]], [[{{{5}}}]] a [[{{{6}}}]]naleznete v článcích [[{{{7}}}]], [[{{{8}}}]], [[{{{9}}}]] a [[{{{10}}}]].

- Jádro (-karyon, dává eukaryotám jejich název) je vždy přítomné. Je ohraničeno dvojitou membránou a uvnitř je uchovávána genetická informace ve formě DNA.
- Eukaryotická buňka je obvykle výrazně větší než buňka prokaryotická
- Endoplazmatické retikulum, golgiho komplex (GA), vakuoly a ostatní endozomální struktury, vytváří vnitřní systém membrán, kterým je buňka dále členěna a umožňuje jí lepší organizaci složitějších životních pochodů.
- Semiautonomní organely jsou organely, které zřejmě vznikly symbiotickou fúzí s původní buňkou, proto jsou odděleny od okolní cytoplazmy dvěma membránami. Udílí jí nové schopnosti, které jsou pak nezbytné pro život vícebuněčných organizmů. Mitochondrie jsou přítomny ve všech živých buňkách a dávají eukaryotám schopnost získávat energii dýcháním, plastidy se vyskytují jen u některých eukaryot (zvláště u rostlin, pro něž jsou zásadní) a některé jejich typy (jmenovitě chloroplasty umožňují rostlinám fotosyntézu).
- Cytoskelet tvořený aktinovými mikrofilamenty(mikrovlákny) a mikrotubuly udržuje její tvar a tvoří „kolejnice“ pro cílený pohyb čehokoliv uvnitř buněk.
- Má-li bičíky nebo brvy, jsou eukaryotického typu
- Má eukaryotický typ ribozomů (80S)

Tabulka 1: Srovnání rysů prokaryotických a eukaryotických buněk
| Prokaryotické buňky | Eukaryotické buňky
Organizmy | bakterie, archaea | prvoci, houby, rostliny, živočichové
Obvyklá velikost | ~ 1-10 µm | ~ 10-100 µm (spermatické buňky, (nepřihlížejíc k příp. bičíku) jsou menší)
Typ jádra | nukleární region; bez pravého jádra | jádro obklopené dvojitou membránou
DNA | obvykle cirkulární | dlouhé lineární molekuly složené s histony v chromozomech
syntéza RNA | v cytoplazmě | Syntéza RNA probíhá uvnitř jádra
Ribosomy | 50S+30S | 60S+40S
Organely a membránové struktury | velmi málo vnitřních struktur | strukturizovány a silně organizovány vnitřními membránami a cytoskeletem
Chemotaxe | bičík z flagelinu | bičík a cilie z tubulinu (jsou-li)
Mitochondrie | Na jednu buňku vždy jedna | Obvykle mnoho (některé buňky mohou mít po jedné nebo jim i mitochyndrie chybí)
Chloroplasty | žádné | u řasy a rostlin
Organizace | obvykle samostatné buňky | jednobuněčné, kolonie, ale také vyspělé mnohobuněčné organizmy se specializovanými buňkami

#### [editovat] Srovnání rostlinné a živočišné buňky

schéma rostlinné buňky
schéma živočišné buňky

#### [editovat] Specializované buňky Eukaryot

- vajíčko
- spermie
- neuron, …

## [editovat] Buněčná Fyziologie

| Tato část je pahýl. Můžete pomoci Wikipedii tím, že ji rozšíříte.

Vizualizované buněčné dělení. Zeleně jsou naznačené mikrotubuly, které formují dělící vřeténko

### [editovat] Buněčné dělení

  Podrobnější informace naleznete v článku [[]]naleznete v článcích Buněčné dělení a Buněčný cyklus naleznete v článcích [[{{{4}}}]], [[{{{5}}}]] a [[{{{6}}}]]naleznete v článcích [[{{{7}}}]], [[{{{8}}}]], [[{{{9}}}]] a [[{{{10}}}]].

Buněčné dělení představuje část buněčného cyklu, během kterého se rodičovská buňka rozdělí na dceřiné buňky. Obvykle mu předchází dělení buněčného jádra (u Eukaryot).

### [editovat] Buněčný růst

  Podrobnější informace naleznete v článku Buněčný růst naleznete v článcích [[{{{2}}}]] a [[{{{3}}}]]naleznete v článcích [[{{{4}}}]], [[{{{5}}}]] a [[{{{6}}}]]naleznete v článcích [[{{{7}}}]], [[{{{8}}}]], [[{{{9}}}]] a [[{{{10}}}]].

### [editovat] Diferenciace a specializace buněk

  Podrobnější informace naleznete v článku Buněčná diferenciace naleznete v článcích [[{{{2}}}]] a [[{{{3}}}]]naleznete v článcích [[{{{4}}}]], [[{{{5}}}]] a [[{{{6}}}]]naleznete v článcích [[{{{7}}}]], [[{{{8}}}]], [[{{{9}}}]] a [[{{{10}}}]].

A další informace viz totipotence

### [editovat] Buněčný metabolismus

#### [editovat] Syntéza bílkovin

  Podrobnější informace naleznete v článku Proteosyntéza naleznete v článcích [[{{{2}}}]] a [[{{{3}}}]]naleznete v článcích [[{{{4}}}]], [[{{{5}}}]] a [[{{{6}}}]]naleznete v článcích [[{{{7}}}]], [[{{{8}}}]], [[{{{9}}}]] a [[{{{10}}}]].

A další informace viz Transkripce (proteosyntéza) - translace

#### [editovat] Speciální funkce

## [editovat] Související články

- Cytologie (+ cytogenetika - mikrobiologie))
- Biotechnologie (Rostlinné biotechnologie - rostlinné explantáty)
- Čistá kultura (Živná půda - Buněčná linie)
- Tkáň
- Pletivo

## [editovat] Externí odkazy

- Cytology and Genetics

Citováno z „http://cs.wikipedia.org../../../b/u/%C5%88/Bu%C5%88ka.html“

Kategorie: Cytologie

##### Views

- Článek
- Diskuse
- Aktuální verze

##### Hledání

##### V jiných jazycích

- العربية
- Български
- বাংলা
- Bosanski
- Català
- Cebuano
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- فارسی
- Suomi
- Français
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Magyar
- Interlingua
- Bahasa Indonesia
- Ido
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- ქართული
- ಕನ್ನಡ
- 한국어
- Kurdî / كوردي
- Latina
- Lietuvių
- Latviešu
- Македонски
- Bahasa Melayu
- Nederlands
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Português
- Runa Simi
- Română
- Русский
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Shqip
- Српски / Srpski
- Basa Sunda
- Svenska
- தமிழ்
- ไทย
- Türkçe
- Українська
- اردو
- Tiếng Việt
- ייִדיש
- 中文
- Bân-lâm-gú