# Banka Gramín

### Z Wikipedie, otevřené encyklopedie

Banka Gramín Grameen bank (GB)
Základní údaje
Centrála: Dháka, Bangladéš
Zakladatel: Muhammad Yunus
Rok vzniku: 1983
Produkty: Mikrofinancování,Finanční služby
Webová stránka: www.grameen-info.org
Číselné údaje
Počet poboček: 2343 (2007)Grameen Bank at a glance
Počet zaměstnanců: 21.363 (2007)Grameen Bank at a glance
Čistý zisk: 1.000 mil. Taka (2005)Auditorská zpráva; výkaz zisků a ztrát
Aktiva: 44.624 mil. Taka (2005)Auditorská zpráva; rozvaha

Banka Gramín je organizace zabývající se mikrofinancováním a velkou měrou se podílí na rozvoji společnosti. Její činnost začala v Bangladéši, kde banka začala poskytovat drobné úvěry (známé jako mikroúvěry) chudým obyvatelům bez nároků na ručitele. Systém je založen na myšlence, že i chudí lidé jsou schopni splácet úvěr a navíc vládnou schopnostmi, které nejsou dostatečně využité. Banka poskytuje i standardní bankovní služby a spolupracuje s dalšími společnostmi (patřícími do „rodiny“ banky Gramín) zaměřenými např. na odvětví textilní výroby, infrastruktury, telekomunikací, energetiky apod. Zakladatel Banky Gramín, ekonom a bankéř Muhammad Yunus, byl v r. 2006 oceněn Nobelovou cenou za mír za boj proti chudobě.[1]

## [editovat] Historie

Zakladatel banky, prof. Yunus

Muhammad Yunus získal doktorát z ekonomie na Vanderbilt University v USA. Na myšlenku poskytování drobných úvěrů přišel v průběhu období hladomoru, který v Bangladéši vypukl v r. 1974. Yunus věřil, že poskytování takových úvěrů přístupných široké populaci by mohlo zlepšit stále více rozšířenou chudobu venkovských obyvatel.[2] Činnost banky Gramín započala v r. 1976, kdy prof. Yunus, vedoucí Programu pro ekonomiku venkova na University of Chittagong, uvedl v chod výzkumný projekt, který měl zkoumat možnost vytvoření systému poskytování úvěrů a bankovních služeb právě chudým obyvatelům venkova. Tento projekt měl plnit následující cíle:

- poskytovat bankovní služby chudým lidem
- snížit vliv lichvářů na vykořisťování chudých
- vytvořit příležitosti pro samostatnou výdělečnou činnost velkému množství nezaměstnaných venkovanů
- přinést znevýhodněným lidem (zejména ženám z nejchudších domácností) vzor nějaké organizační struktury, které by porozuměli a dokázali ji sami vést
- přeměnit dosavadní problémový model „nízký příjem = nízké úspory a nízké investice“ a vytvořit tento model: „nízký příjem, úvěrová „injekce“ = větší příjem, více úspor, více investic, více příjmu“

Potenciál tohoto programu se projevil již během let 1976-79 ve vesnici Jobra (situované u University of Chittagong) a dalších sousedících vesnicích. S přispěním centrální banky a podporou státních komerčních bank se tento projekt v r. 1979 rozrostl i do oblasti Tangail (v severní části Dháky), dále pak do několika dalších oblastí v zemi.
V říjnu 1983 se na základě vládního rozhodnutí banka Gramín změnila v nezávislou instituci. Dnes banku v podstatě vlastní chudí lidé na venkově, kterým také slouží. Dlužníci banky vlastní 90 % jejich akcií, a jen 10 % vlastní vláda.[3]

## [editovat] Působnost banky

Banka v současnosti expanduje i do jiných zemí, kde pokračuje v politice mikroúvěrování a programech pro snižování chudoby. K lednu 2007 měla banka Gramín celkem 2343 poboček[4], a sice v těchto oblastech:[5]

- Jižní Asie: Bangladéš, Indie, Pákistán
- Východní Asie: Čína
- Jihovýchodní Asie: Východní Timor, Indonésie, Filipíny
- Latinská Amerika a Karibik: Bolívie, Dominikánská republika, El Salvador, Haiti, Honduras, Mexiko
- Střední Asie: Saudská Arábie
- Severní Afrika: Egypt, Maroko, Tunisko
- Subsaharská Afrika: Nigérie, Rwanda, Uganda

## [editovat] Činnost banky

Budova banky Gramín v Dháce

Banka Gramín zcela změnila standardní bankovní postupy tím, že odstranila potřebu záruky za poskytnutý úvěr a dala vzniknout novému bankovnímu systému založenému na vzájemné důvěře, kreativitě, spoluúčasti a zodpovědnosti. Do ledna 2007 měla banka Gramín 6,95 mil. dlužníků, z nichž 97 % byly ženy. Díky všem 2343 pobočkám poskytuje banka služby 75 359 vesnicím, což je asi 90 % všech vesnic v Bangladéši. Pozitivní vliv banky Gramín na rozvoj společnosti byl zaznamenán v mnoha nezávislých studiích zpracovaných zahraničními institucemi jako Světová banka, Mezinárodní ústav politiky a výživy (IFPRI) a Bangladesh Institute of Development Studies (BIDS).[6]

### [editovat] Poskytování mikroúvěrů

Rikša-typické povolání mužů ve velkých městech

Systém mikroúvěrů je založen na tom, že banka poskytuje peníze pětičlenné skupině dlužníků. Pokud některý člen této skupiny poruší závazek, tak může být velmi problematické získat další úvěr. To dává skupinám dlužníků podnět k tomu, aby se chovaly zodpovědně. Neexistuje tu spoluodpovědnost, tzn. pokud některý člen dlužnické skupiny nezaplatí, ostatním se závazek nenavyšuje.[7]

### [editovat] Programy pro zlepšení sociální situace

Banka Gramín se kromě poskytování mikroúvěrů věnuje také několika programům, které mají přispět ke snižování chudoby.

#### [editovat] Program pro žebráky (Struggling members programme)

Je zaměřen na poskytování drobných půjček žebrákům, které se řídí trochu jinými bankovními pravidly:

- půjčky nejsou úročené,
- doba splatnosti může být libovolně dlouhá. Např. pokud si žebrák vezme drobnou půjčku ve výši cca 100 táka (cca 1,5 USD), tak může průběžně splácet jen 2,00 Tk (cca 3,4 centů) týdně,
- dlužník se zaručuje bezplatnou životní pojistkou

Banka netlačí na dlužníky, aby se vzdali žebrání; raději je podněcuje k tomu, aby použili peníze například na výrobu a prodej nějakého levnějšího zboží, což by jim mohlo přinést zisk.Překlad z anglické Wikipedie

#### [editovat] Program pro šíření telekomunikací na venkov (Rural telephone programme)

Bangladéš má oproti dalším chudým zemím světa velmi řídkou hustotou telefonické sítě. Mnoho vesnic je dosud bez telefonického spojení, které zajišťuje státem vlastněná telekomunikační společnost. Pro řešení tohoto problému začala banka Gramín s programem, který má rozšířit telefonické spojení právě pro odlehlejší vesnice. Grameen Phone, sesterská společnost banky Gramín, je v současné době největší poskytovatel telefonického spojení v zemi. Grameen Phone využívá celonárodní telekomunikační síť, kterou provozuje Grameen Telecom (další sesterská společnost banky Gramín). Díky tomuto programu má dnes téměř polovina dříve nepokrytých vesnic radiotelefony a mobilní telefony. Banka také poskytuje úvěry lidem (zejm. ženám) na venkově, díky kterým zakládají telefonní ústředny, odkud mohou ostatní vesničané za poplatek volat. Tento program je v Bangladéši obecně znám jako tzv. Polli Phone.[8]

## [editovat] Přidružené společnosti

Od r. 1983 až do současnosti se banka Gramín rozrostla o celou řadu sesterských společností; společně se tato skupina nazývá the Grameen Family of Enterprises (tedy "rodina" společností Gramín). Patří sem[9]:

- Grameen Trust
- Grameen Fund
- Grameen Communications
- Grameen Shakti/Energy
- Grameen Shikkha/Education
- Grameen Telecom
- Grameen Knitwear Ltd
- Grameen Cybernet Ltd.

## [editovat] Kritiky

Politika banky Gramín se setkala s nejedním kritickým ohlasem.
Rozvojový analytik Sudhirendar Sharma říká, že neustálé půjčky chudým lidem se mohou zvrátit do věčné dluhové “pasti”; mikroúvěry dle něj stimulují spíše výdaje než úspory a nijak nepřispívají k vytváření a akumulaci bohatství.[10]
Bývalý ministr financí v Bangladéši Saifur Rahman tvrdil, že poskytování půjček chudým lidem ještě nezaručí zlepšení jejich životní úrovně. Také říkal, že rychlého růstu HDP v Bangladéši může být dosaženo spíše industrializací velkých společností (pak dostane i víc chudých lidí práci), než když se lidé budou díky mikroúvěrům donekonečna držet na venkově. Rahman se negativně vyjádřil i k programu pro zavádění telefonů na venkov – podle jeho slov přístup chudých k telefonu nezabezpečí, že mohou být v budoucnu bohatší. [11]
Jeffrey Tucker (člen Mises Institutu) označil politiku banky Gramín jako marnotratnou, lichvářskou a narušující soukromí dlužníků (jednotlivci jsou nuceni sledovat ostatní členy dlužnické skupiny, jakou mají schopnost splácet). Banka podle něj nemá růstový potenciál, pohltí značnou část vládních dotací a hrozí velké riziko bankovních podvodů.[12]
Další kritické hlasy vyčítají mikroúvěrům hlavně vysoké úrokové sazby a nízké zapůjčované obnosy. (Roční sazby se pohybují kolem 20 %, v latinskoamerických mikrofinančních institucích dosahují až 70 %). Naproti tomu jsou ale velmi nízké administrativní náklady.[13]

## [editovat] Seznam citací

1. ↑ Překlad z anglické Wikipedie
2. ↑ Překlad z anglické Wikipedie
3. ↑ A short history of Grameen Bank
4. ↑ Grameen Bank at a glance
5. ↑ Překlad z anglické Wikipedie
6. ↑ Grameen Bank at a glance
7. ↑ Grameen Bank at a glance
8. ↑ Překlad z anglické Wikipedie
9. ↑ Překlad z anglické Wikipedie
10. ↑ Sharma, Sudhirendar. Is micro-credit a macro trap?. The Hindu, 2002-09-25. Citováno 2007-03-22.
11. ↑ Překlad z anglické Wikipedie
12. ↑ Tucker, Jeffrey. The micro-credit cult. Mises Inistitute, 1995. Citováno 2007-03-22.
13. ↑ Táborská, Sylva. Není fér upírat chudým finanční služby. Človek v tisni. Citováno 2007-03-22.

## [editovat] Další odkazy

Oficiální stránky banky Gramín
Grameen Foundation Aplikace modelu banky Gramín ve světě
Video s prof. Yunusem
Předání Nobelovy ceny prof. Yunusovi

Citováno z „http://cs.wikipedia.org../../../b/a/n/Banka_Gram%C3%ADn_c00b.html“

Kategorie: Banky

##### Views

- Článek
- Diskuse
- Aktuální verze

##### Hledání

##### V jiných jazycích

- العربية
- বাংলা
- Català
- Dansk
- Deutsch
- English
- Español
- Esperanto
- Français
- 한국어
- Bahasa Indonesia
- Italiano
- ಕನ್ನಡ
- ქართული
- Lojban
- Nederlands
- 日本語
- ‪Norsk (bokmål)‬
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- Polski
- Português
- Slovenščina
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Suomi
- Svenska
- தமிழ்
- Tiếng Việt
- 中文