# Borotín (okres Tábor)

### Z Wikipedie, otevřené encyklopedie

Tento článek potřebuje úpravy. Můžete Wikipedii pomoci tím, že ho vylepšíte, alespoň náhradou této výzvy za konkrétnější. Jak by měly články vypadat, popisuje stránka Vzhled a styl, konkrétní problémy tohoto mohou být specifikovány na diskusní stránce.

Borotín
základní data
status: | městys
NUTS 5 (obec): | CZ0317 552101
kraj (NUTS 3): | Jihočeský (CZ031)
okres (NUTS 4): | Tábor (CZ0317)
obec s rozšířenou působností: | Tábor
pověřená obec: | Tábor
historická země: | Čechy
katastrální výměra: | 26,25 km²
obyvatel: | 541 (28. 8. 2006)
zeměpisná šířka: | 49° 30’ 11’’
zeměpisná délka: | 14° 36’ 50’’
nadmořská výška: | 520 m
PSČ: | 391 35
základní sídelní jednotky: | 9
místní části: | 11
katastrální území: | 4
adresa úřadu městyse: | Borotín 57 39135 Borotín u Tábora
starosta: | Ing. Antonín Brož
Oficiální web E-mailová adresa

## [editovat] Obec a hrad, zvaný Starý zámek

Zakladatelem obce byl rod zemanů Vítkovců, kteří se původně psali z Borotína a později z Landštejna. Někdy kolem roku 1356 postavil vladyka Mikuláš z Borotína (též v některých pramenech uváděn jako Mikuláš Borota), na místě tvrz. Jeho vnuk, Vítek z Landštejna, přestavěl tvrz na gotický hrad. Jeho potomci, Jan z Landštejna a Heřman z Landštejna, se stali stoupenci učení Jana Husa. Přičiněním tohoto šlechtického rodu, byla ves Borotín - z mohutným a opevněným hradem - od roku 1422 baštou husitů. Heřman byl na pražském sněmu v roce 1423 zvolen do sboru zemských správců. V roce 1426 se stal jeho nástupce Mikuláš jedním z vedoucích husitských hejtmanů, ale roku 1434 přešel do katolického tábora. Za tuto údajnou zradu oblehlo husitské vojsko, pod vedením Ondřeje Prokopa zvaného "Holý" , hrad. Obec Borotín husité vydrancovali, pobořili a vypálili.

V držení obce a hradu Borotín se vystřídala celá řada šlechtických rodů: Jan Malovec z Pacova (1446), Kateřina Malovcová z Pacova (1488), Oldřich Malovec z Pacova (1556), Pavel Malovec z Pacova (1602), Kryštof Vojkovský z Milhostic (1613), Adam Šťastný z Kvasejovic (1618), Polyxena z Lobkovic (1623) a Jan Nádherný z Borutína (1829).

## [editovat] Zřícenina

Zřícenina hradu Borotín má své vlastní dějiny.

Ojedinělá tvrzení, že husité hrad v roce 1434 dobili a zbořili jsou mystifikacemi a nezakládají se na historických skutečnostech.

Kryštov Vojkovský z Milhostic měl tři syny, kteří se v letech 1618 - 1620 zúčastnili stavovského povstání. Císařští vojáci (Katolická liga) jim proto vyplenili a vypálili hrad i dvůr. Vypálený a zdevastovaný hrad, jenž se tehdy nazýval „Starý zámek“, byl ponechán svému osudu. V roce 1840 nechal Jan Nádherný z Borutína dodatečně část hradní zříceniny zbourat a kameny použil k obnově blízkého statku, který původně ke „Starému zámku“ patřil. Dnes, (2006), se nachází tato část obce Borotína ve velmi zuboženém stavu. Zřícenina hradu stojí na skalnatém návrší, východně od obce Borotín. Na jižní straně „Starého zámku“ je doposud rybník, který tvořil jeho přirozenou ochranu. Z bývalého hradu se zachoval zbytek válcové věže a přilehlého gotického paláce. Gotický palác měl klenuté přízemí. Z vnitřního opevnění „Starého zámku“ zůstal jen zbytek vysunuté hranolové věže. V letech 1980 - 1982 došlo k zakonzervování zdiva zbytku zříceniny „Starý zámek“.

## [editovat] Legenda o borotínské „pramáti“

Pramáti rodu Borotínů (Berta Vítkovcová z Borotína) se těžce prohřešila proti cti rodu (byla nymfomankou) a následkem toho jí stihla krutá kletba: Po své smrti musela nahá bloudit hradem a jeho okolím tak dlouho, dokud nevymře její poslední potomek.

Světoznámý rakouský divadelní dramatik, Franz Grillparzer (1791 - 1872), použil tuto legendu pro svojí divadelní inscenaci ve Vídni pod stejným názvem „Pramáti“ (Die Ahnfrau). Vítkovcové z Landštejna (předtím „z Borotína“), vymírají Mikulášem z Landštejna (v legendě a v divadelní inscenaci Franze Grillparzera vystupuje jako „Jaromír z Borotína“ - tedy osoba historicky neexistující). Tento poslední člen rodu byl 1460 omylem zavražděn v lese nedaleko Bejšova. Legenda končí slovy: „Teprve nyní smrtí posledního Borotína byla kletba z pramáti sňata, takže se mohla uložit do rakve k věčnému spánku“.

## [editovat] Místní části

- Borotín
- Boratkov
- Hatov
- Chomoutova Lhota
- Kamenná Lhota
- Libenice
- Nový Kostelec
- Pejšova Lhota
- Pikov
- Předbojov
- Sychrov

## [editovat] Reference

Berwid-Buquoy, Jan: „Neznámá země Československo - Jižní Čechy“ (série přednášek), FU Berlin, Ost-Europa-Institut, Západní Berlín 1975. Pavel, Josef: „Pověsti českých hradů a zámků“, díl II, Praha 2000. Tříska, Karel Dr.: „Hrady, zámky a tvrze v Čechách, na Moravě a ve Slezku“, díl V., Jižní Čechy, Praha 1986.

Města, městys a obce okresu Tábor
Balkova Lhota • Bečice • Bechyně • Běleč • Borkovice • Borotín • Bradáčov • Březnice • Budislav • Černýšovice • Dírná • Dlouhá Lhota • Dobronice u Bechyně • Dolní Hořice • Dolní Hrachovice • Drahov • Dráchov • Dražice • Dražičky • Drhovice • Haškovcova Lhota • Hlasivo • Hlavatce • Hodětín • Hodonice • Chotěmice • Chotoviny • Choustník • Chrbonín • Chýnov • Jedlany • Jistebnice • Katov • Klenovice • Komárov • Košice • Košín • Krátošice • Krtov • Libějice • Lom • Malšice • Mažice • Meziříčí • Mezná • Mladá Vožice • Mlýny • Myslkovice • Nadějkov • Nasavrky • Nemyšl • Nová Ves u Chýnova • Nová Ves u Mladé Vožice • Oldřichov • Opařany • Planá nad Lužnicí • Pohnánec • Pohnání • Pojbuky • Přehořov • Psárov • Radenín • Radětice • Radimovice u Tábora • Radimovice u Želče • Radkov • Rataje • Ratibořské Hory • Rodná • Roudná • Řemíčov • Řepeč • Řípec • Sedlečko u Soběslavě • Sezimovo Ústí • Skalice • Skopytce • Skrýchov u Malšic • Slapsko • Slapy • Smilovy Hory • Soběslav • Stádlec • Sudoměřice u Bechyně • Sudoměřice u Tábora • Sviny • Svrabov • Šebířov • Tábor • Třebějice • Tučapy • Turovec • Ústrašice • Val • Vesce • Veselí nad Lužnicí • Vilice • Vlastiboř • Vlčeves • Vlkov • Vodice • Zadní Střítež • Záhoří • Zálší • Zhoř u Mladé Vožice • Zhoř u Tábora • Zlukov • Zvěrotice • Želeč • Žíšov

Mapy: 49°30′11″ s. š., 14°36′50″ v. d.

Citováno z „http://cs.wikipedia.org../../../b/o/r/Borot%C3%ADn_%28okres_T%C3%A1bor%29_bb39.html“

Kategorie: Obce bez vlajky | Obce bez znaku | Okres Tábor | Městyse v Česku

##### Views

- Článek
- Diskuse
- Aktuální verze

##### Hledání