# Chodov (Praha)

### Z Wikipedie, otevřené encyklopedie

Chodov (část obce a katastrální území)
základní data
kód katastrálního území: | 72822
kraj a obec: | hlavní město Praha
připojení k Praze: | 1968
součást městského obvodu: | {{{městské obvody}}}
součást městské části: | Praha 11
správní obvod (pověřený úřad): | {{{správní obvody}}}
počet územně technických jednotek: | 1
základní sídelní jednotky: | 5
katastrální výměra: | 7,43 km²
obyvatel: | 57 324 (16. 10. 2006)
hustota zalidnění: | 7 715 obyv./ km²
zeměpisná šířka: | 50°01’53’’
zeměpisná délka: | 14°29’30’’
poštovní směrovací číslo: | 148 00

Chodov je dnes čtvrtí hlavního města Praha, nacházející se na území městské části Praha 11, kterou společně s Hájemi tvoří. Dříve samostatná a svébytná obec byla k Praze připojena v roce 1968. Od té doby se její počet obyvatel,vlivem výstavby gigantického komplexu Sídliště Jižní Město,zvýšil skoro třicetinásobně. Hustota zalidnění na Chodově dosahuje 7 753 obyvatel/km². Počet obyvatel Chodova nyní po obrovských přírůstcích v 70. a 80. letech 20. století ubývá (sídliště stárnou, lidé se stěhují do lepšího).

## [editovat] Historie Chodova

Chodovská tvrz

Vesnice Chodov je poprvé připomínána v roce 1185, kdy byla majetkem vyšehradské kapituly. Nejstarší (a jednou z mála) staveb, která se z původní vesnice zachovala je Chodovská tvrz, která vznikla v polovině 13. století jako gotická vodní tvrz kruhového půdorysu.

Obec Chodov měla začátkem 20. století 1328 obyvatel, do kterých se počítali také obyvatelé osad Litochleby, Šeberov, Hrnčíře a Chodovec (Šeberov a Hrnčíře se v roce 1909 oddělily). V období 1. republiky byla na chodovském území stavěna vilová čtvrť, dnešní starý Chodov. Po roce 1971 se začínalo stavět sídliště JM, na chodovský katastr se ale stavba dostala až kolem roku 1974. Od té doby se až do roku 1991 stavěla velká sídliště, ve kterých dnes bydlí většina obyvatel Chodova. Pro srovnání, Chodov má dnes podobný počet obyvatel jako například Karlovy Vary nebo Opava.

## [editovat] Služby, doprava a zaměstnání

Dříve katastrofální úroveň služeb se na Chodově rok od roku zlepšuje. Na Chodově existuje 7 základních škol, působí zde 2 gymnázia a pobočky zde mají i jiné střední školy (učiliště, střední odborné školy,…). Obchodů na Chodově přibývá, zlepšuje se (až na výjimky) jejich kvalita a vybavenost. Najdeme zde 7 supermarketů (Billa, Julius Meinl, Albert, Plus) a mnoho menších obchodů s potravinami. Dne 9. listopadu 2005 bylo u stanice metra Chodov otevřeno obrovské Centrum Chodov, kde mimo jiné najdeme hypermarket a mnoho dalších rozličných obchodů.

Centrum Chodov - dnes největší obchodní centrum v celé České republice je přirozeným centrem celého Chodova.

Na Chodově jsou také drogerie, lékárny, obchody s oděvy, botami a tržnice. Zdravotnictví je zastoupeno dvěma poliklinikami (Opatovská a Šustova). Nechybí ani veterinární ošetřovna. Z hlediska kulturního na Chodově najdeme 4 kulturní domy (Opatov, Klubka, Chodovská tvrz a Zahrada). Kino zatím chybí, to je ale na velmi blízkých Hájích a i tento „problém“ má být napraven při plánované dostavbě Centra Chodov. Dopravu dokonale zajišťuje trasa C, které bylo na Chodov prodlouženo dne 7. listopadu 1980.

Na chodovském území má stanice Roztyly, Chodov, a Opatov,. Vhodně ho doplňují autobusové linky ve směru Podolí (118), Braník (121,170,203),Krč (118,121,170,203) Bohnice (177), Kobylisy (177,136) Strašnice (154,271),Horní Měcholupy, Hostivař a Petrovice (154,212,271), Šeberov, Kunratice, Písnice, Libuš, Modřany, Komořany, Zbraslav a Radotín (165) Záběhlice (118,136,170,203) Žižkov (213,136), Malešice (177,212), Lhotka (170,203), Vršovice (136,213,260). Na Roztylech je autobusové nádraží, na Opatově významná zastávka příměstských autobusů. Lidé cestující do centra nebo po Praze z Chodova autem většinou využívají stále ucpanou dálnici D1. Pracovní příležitosti jsou na Chodově zejména v obchodech, průmyslový závod máme jediný (Betonárka u dálnice), u stanice metra Chodov vyrostl zajímavě architektonicky řešený Park velkých nadnárodních společností.

## [editovat] Sport na Chodově

Největší tělovýchovnou jednotou, která zde působí je TJ Chodov Jižní Město. Její zázemí tvoří komplex sportovní haly a hotelu, areál fotbalového hřiště se sociálním zázemím, areál v prostoru ZŠ Pošepného s fotbalovým hřištěm regulérních soutěžních rozměrů s umělým povrchem, který je majetkem obce ve správě TJ Chodov. V těchto prostorách zajišťuje TJ Chodov chod oddílů fotbalu, házené, florbalu, moderní gymnastiky, volejbalu a několika dalších menších oddílů.

ZŠ Pošepného se stala domovským zázemím oddílu orientačního běhu TJ Praga.

Dnes malou, ale historicky významnou jednotou je Sokol Chodov.

Úspěšným jednooborovým sportovním klubem, který na území působí je TTC Elizza (stolní tenis).

V areálu ZŠ Mikulova má fotbalové hřiště mladý agilní klub FC Inferno.

Při ZŠ Campanus na Jírovcově náměstí působí řadu let SK Dvojka orientovaný na atletiku žen a dívek, úspěšně si vedou basketbalová družstva, která fungují přímo při této škole.

Zázemí na Chodově mají také LC (lakros club) Jižní Město, SK Jižní Město, tenisový klub Jonathan, florbalový klub Draci, interkrosový oddíl Ontario, týmy malého fotbalu (futsalu), školy a oddíly bojových sportů působící v tělocvičnách základních škol.

## [editovat] Neoficiální dělení a sousedé Chodova

Chodov je možno rozdělit na tyto části: Opatov - sídliště jižně od Centrálního parku, vymezené dálnicí a hranicí s Újezdem a Hájemi. V tomto sídlišti najdeme například velké hotely Sandra a Opatov a náš jediný chodovský hřbitov.

Dominantou východní části Jižního Města I. jsou hotely TWIN na Opatově.

Dále jsou to Litochleby, které jsou vymezeny ulicemi Mírového hnutí a Türkova, Centrálním parkem a hranicemi s Hájemi a Hostivaří. V Litochlebech najdeme jednak velké sídliště, ale také domky okolo ulic Květnového vítězství a Ke stáčírně. Najdeme zde také starou chodovskou školu z roku 1905. Starý Chodov je největší soustředěná zástavba vilek mezi Türkovou ulicí a dálnicí. Počítáme do něj i Chodovskou tvrz. Na Starém Chodově je i kostel a právě hlavně tam bydlí původní obyvatelé Chodova. Mezi ulicemi Roztylská a U Kunratického lesa najdeme nejstarší část Sídliště Jižní město II - sídliště černé a hnědé, v této oblasti je stanice metra Chodov a staveniště Centra Chodov. Mezi Kunratickým lesem a ulicemi Ryšavého a U Kunratického lesa jsou sídliště červené a zelené s hotelem Globus.

Pohled od "Červeného sídliště" Jižního Města II. přes Pošepného náměstí k "Zelenému sídlišti".

Mezi dálnicí a Ryšavého ulicí jsou Roztyly - menší sídliště a řadovky, u stanice metra Roztyly je OBI a sídlo T-mobilu. Nejméně lidnatou částí Chodova je mezi dálnicí a hranicemi Hostivaře a Záběhlic Chodovec. Zde najdeme zatím nejvíce administrativních budov, Baumax a architektonicky zajímavou budovu Státního ústředního archivu z roku 1992. Na Chodovci je hotel Košík, u něj malé panelové sídliště a nové a lehce odlehlé sídliště Kulatý Chodovec. Chodov tedy sousedí proti směru hodinových ručiček se Záběhlicemi, Michlí, Kunraticemi, Šeberovem, Újezdem, Hájemi a Hostivaří.

Důležitou dopravní tepnou sídliště Jižní Město I. je Opatovská ulice.

| Praha – hlavní město České republiky
Městské části, obvody (1–10), správní obvody (1–22)
Praha 1 | Praha 2 | Praha 3 | Praha 4, Praha-Kunratice | Praha 5, Praha-Slivenec | Praha 6, Praha-Suchdol, Praha-Lysolaje, Praha-Nebušice, Praha-Přední Kopanina | Praha 7, Praha-Troja | Praha 8, Praha-Ďáblice, Praha-Březiněves, Praha-Dolní Chabry | Praha 9 | Praha 10 | Praha 11, Praha-Šeberov, Praha-Újezd, Praha-Křeslice | Praha 12, Praha-Libuš | Praha 13, Praha-Řeporyje | Praha 14, Praha-Dolní Počernice | Praha 15, Praha-Dolní Měcholupy, Praha-Štěrboholy, Praha-Petrovice, Praha-Dubeč | Praha 16, Praha-Velká Chuchle, Praha-Lochkov, Praha-Zbraslav, Praha-Lipence | Praha 17, Praha-Zličín | Praha 18 | Praha 19, Praha-Vinoř, Praha-Satalice, Praha-Čakovice | Praha 20 | Praha 21, Praha-Klánovice, Praha-Koloděje, Praha-Běchovice | Praha 22, Praha-Královice, Praha-Nedvězí, Praha-Kolovraty, Praha-Benice
katastrální území
Běchovice | Benice | Bohnice | Braník | Břevnov | Březiněves | Bubeneč | Čakovice | Černý Most | Čimice | Dejvice | Dolní Chabry | Dolní Měcholupy | Dolní Počernice | Dubeč | Ďáblice | Háje | Hájek u Uhříněvsi | Hloubětín | Hlubočepy | Hodkovičky | Holešovice | Holyně | Horní Měcholupy | Horní Počernice | Hostavice | Hostivař | Hradčany | Hrdlořezy | Chodov | Cholupice | Jinonice | Josefov | Kamýk | Karlín | Kbely | Klánovice | Kobylisy | Koloděje | Kolovraty | Komořany | Košíře | Královice | Krč | Křeslice | Kunratice | Kyje | Lahovice | Letňany | Lhotka | Libeň | Liboc | Libuš | Lipany | Lipence | Lochkov | Lysolaje | Malá Chuchle | Malá Strana | Malešice | Michle | Miškovice | Modřany | Motol | Nebušice | Nedvězí u Říčan | Nové Město | Nusle | Petrovice | Písnice | Pitkovice | Podolí | Prosek | Přední Kopanina | Radlice | Radotín | Ruzyně | Řeporyje | Řepy | Satalice | Sedlec | Slivenec | Smíchov | Sobín | Staré Město | Stodůlky | Strašnice | Střešovice | Střížkov | Suchdol | Šeberov | Štěrboholy | Točná | Troja | Třebonice | Třeboradice | Uhříněves | Újezd nad Lesy | Újezd u Průhonic | Veleslavín | Velká Chuchle | Vinohrady | Vinoř | Vokovice | Vršovice | Vysočany | Vyšehrad | Záběhlice | Zadní Kopanina | Zbraslav | Zličín | Žižkov
O členění Prahy na obvody, správní obvody, městské části a katastrální území pojednává článek Části Prahy.

Mapy: 50°01′53″ s. š., 14°29′30″ v. d.

Citováno z „http://cs.wikipedia.org../../../c/h/o/Chodov_%28Praha%29_735a.html“

Kategorie: Pražské čtvrti | Praha 11 | Chodov

##### Views

- Článek
- Diskuse
- Aktuální verze

##### Hledání

##### V jiných jazycích

- English