# Chříč

### Z Wikipedie, otevřené encyklopedie

Chříč
charakter sídla: | vesnice
obyvatel: | 197
domů: | 115
PSČ: | 331 43
součást obce: | Chříč
okres: | Plzeň-sever
historická země: | Čechy
katastrální území: | Chříč
katastrální výměra: | 10,51 km²
zeměpisná šířka: | 49°58′17″ s. š.
zeměpisná délka: | 13°38′53″ v. d.
nadmořská výška: | 374 m

obec Chříč základní územní samosprávné společenství občanů
znak vlajka
obyvatel: | 207 (2006)
historická země: | {{{země}}}
kraj: | Plzeňský
Oficiální web obecního úřadu E-mailová adresa
adresa obecního úřadu: | Chříč 26 331 41 Kralovice
starosta: | Václav Zetek
NUTS 5 (obec): | CZ0325 558974
obec s rozšířenou působností: | Kralovice
pověřená obec: | Kralovice
katastrální výměra: | 13,62 km²
katastrální území: | 2
základní sídelní jednotky: | 2
Části obce (2)
Chříč · Lhota

Kostel sv. Jana Nepomuckého
Socha sv. Jana Nepomuckého na cestě ke hřbitovu

Chříč, dříve Křic, je vesnice v severovýchodní části okresu Plzeň-sever, 10 km východně od Kralovic. Ve stejnojmenné obci zahrnující kromě Chříče sousední Lhotu žije 205 obyvatel a její katastrální území je 1362 ha (z toho Chříč 1050,56 ha). PSČ všech adres je 331 43. Obec Chříč je součástí Mikroregionu Kralovicko.

## [editovat] Historie

Prvně je Chříč připomínána roku 1318 jako součást majetku hradu Krašova. Od 80. let 14. století byla Chříč vázána manským právem k hradu Křivoklát – držitelé vsi byli povinni se na výzvu křivoklátského purkrabího dostavit v brnění na hrad a plnit jeho příkazy. Přibližně od 20. let 15. století drží Chříč Absolon ze Chříče, spolu s bratrem Žibřidem stoupenci učení Husova a zdatní válečníci.

V roce 1437 koupil ves od Absolona Otík ze Šanova, který ji roku 1447 prodal Sezemovi z Malšína. Ten ve vsi postavil tvrz. Chříč následně měnila vlastníky a po přelomu 15. a 16. století byli její držitelé zbaveni manských povinností k hradu Křivoklátu. Od Václava Strojetického z Chříče získal ves v roce 1540 Oldřich Lažanský z Bukové, za kterého se v 60. letech opravila tvrz a postavil nový dvůr.

Po smrti Oldřicha si chříčské panství rozdělili jeho synové Šebestian a Oldřich, Chříč se Lhotou a částí Hlinců připadla Šebestianovi. V té době byla na Chříči tvrz s pivovarem, poplužní dvůr a 13 osedlých s mlynářem. Šebestian se však během let zadlužil a v roce 1585 prodal Chříč Janu Týřovskému z Ensidle na Hřebečníkách a Skryjích. Jeho potomci, bratři Týřovští, prodali pro velké dluhy roku 1701 chříčské panství hraběti Václavu Josefu Lažanskému za 211 tisíc zlatých a 500 zlatých klíčného.

2. března 1715 zemřel hrabě V. J. Lažanský na Chříči, panství zdědila jeho manželka Marie Gabriela Lažanská a synové Maxmilián Václav a Karel Josef. Chříč zůstala v majetku hraběnky, která odkázala polovinu panství ústavu šlechtičen u sv. Andělů v Praze a z poloviny synu Maxmiliánovi a dcerám Marii Anně a Marii Josefě. V roce 1758 hraběnka Lažanská zemřela a polovina tehdy zadluženého chříčského panství připadla dle závěti ústavu šlechtičen. Ten dal panství do dražby, ale nenašel se žádný kupec a tak v roce 1764 koupil i druhou polovinu od dědiců Lažanských. S výjimkou let 1787–91, kdy bylo panství na krátko připojeno k Tereziánskému ústavu v Praze, patřilo ústavu chříčské panství až do roku 1906.

V roce 1785 získala nová zámecká kaple sv. Jana Nepomuckého funkci lokálie, kterou dříve zastával kostel sv. Petra a Pavla v Dolanech. Z Dolan do chříčského kostela byly v roce 1878 přeneseny dva velké zvony, opačným směrem putoval malý zvonek, který je dnes ve zvoničce v Holovousích.

V roce 1906 prodal ústav šlechtičen panství hraběti Štěpánovi Götzendorf-Grabowskému, ten o čtyři roky později Gustavu Fisherovi, který jej vzápětí roku 1911 prodal Karlovi Čenohorskému. Jako poslední v řadě majitelů koupil roku 1931 František Pokorný.

Chříč se stala přirozeným centrem malého panství díky vzniku mlýnů, pivovaru, lihovaru, řemeslných dílen, ale i fary, školy, pošty, obchodů a lékařské ordinace. Nedaleko vsi se až do roku 1886 těžila antimonová ruda. Svou pozici místního centra ztrácí Chříč až na začátku 20. století, kdy po rozpadu panství klesá význam vsi a po druhé světové válce zanikají řemesla, pivovar a lihovar a většina obyvatel hledá uplatnění v zemědělství a lesnictví. Na začátku roku 1924 byla ves přejmenována na Chříč. Ve 20. století byl také zavezen návesní rybník.

## [editovat] Památky

Místní tvrz byla založena vladykou Sezemou z Malšína v druhé polovině 14. století a v první polovině 16. století byla přestavěna na renesanční zámek. Svou nynější podobu získal v druhé polovině 18. století za vlastnictví Ústavu šlechtičen, kdy byl barokně přestavěn, a v roce 1820, kdy bylo po požáru odstraněno jedno ze tří křídel. K areálu zámku patří hospodářský dvůr a zámecký park.

Na severovýchodním okraji vsi, v blízkosti zámku, stojí kostel sv. Jana Nepomuckého s obdélnou lodí. Postaven byl v roce 1767 jako zámecká kaple, pravděpodobně okolo roku 1861 byla dostavěna jeho věž.

Socha sv. Jana Nepomuckého z roku 1767 stojí na hranolovém podstavci u křižovatky mezi bývalým zámkem a hřbitovem u východního okraje vsi.

## [editovat] Sport

Na východním okraji je závodní motokrosová dráha.

## [editovat] Okolí

Chříč sousedí s vesnicemi Slatina a Lhota na severu, s Dubjanským dvorem na jihovýchodě, Studenou na jihu a Holovousy na západě. Vesnice leží na jihovýchodním okraji CHKO Křivoklátsko s údolími řek Javornice a Berounky. Nad jejich soutokem se nachází přírodní rezervace Dubensko s největším tisovým hájem v ČR. Vsí protéká Chříčský potok (dříve nazývaný Chrastnice), nedaleko silnice na Slatinu stojí památný javor.

## [editovat] Reference

- Irena Bukačová, Jiří Fák, Karel Foud: Severní Plzeňsko I; Nakladatelství Českého lesa, Domažlice 2001, ISBN 80-86125-23-8
- Karel Rom: Představujeme obce regionu: Chříč; In: Kralovicko – kronika regionu, roč. 1 (2002/3), č. 7, s. 18–19

## [editovat] Externí odkazy

- Obec Chříč
- Obecni-urad.net – stránky obce
- Obce.cz – stránky obce

Města a obce okresu Plzeň-sever
Bdeněves • Bezvěrov • Bílov • Blatnice • Blažim • Bohy • Brodeslavy • Bučí • Čeminy • Černíkovice • Čerňovice • Česká Bříza • Dobříč • Dolany • Dolní Bělá • Dolní Hradiště • Dražeň • Druztová • Heřmanova Huť • Hlince • Hněvnice • Holovousy • Horní Bělá • Horní Bříza • Hromnice • Hvozd • Chotíkov • Chříč • Jarov • Kaceřov • Kaznějov • Kbelany • Kočín • Kopidlo • Koryta • Kozojedy • Kozolupy • Kožlany • Kralovice • Krašovice • Krsy • Křelovice • Kunějovice • Ledce • Líně • Líšťany • Líté • Lochousice • Loza • Manětín • Město Touškov • Mladotice • Mrtník • Myslinka • Nadryby • Nečtiny • Nekmíř • Nevřeň • Nýřany • Obora • Ostrov u Bezdružic • Pastuchovice • Pernarec • Pláně • Plasy • Plešnice • Pňovany • Potvorov • Přehýšov • Příšov • Rochlov • Rybnice • Sedlec • Slatina • Studená • Štichovice • Tatiná • Tis u Blatna • Tlučná • Trnová • Třemošná • Úherce • Újezd nade Mží • Úlice • Úněšov • Úterý • Vejprnice • Velečín • Vochov • Všehrdy • Všeruby • Výrov • Vysoká Libyně • Zahrádka • Zbůch • Zruč-Senec • Žihle • Žilov

Mapy: 49°58′17″ s. š., 13°38′53″ v. d.

Citováno z „http://cs.wikipedia.org../../../c/h/%C5%99/Ch%C5%99%C3%AD%C4%8D.html“

Kategorie: České vesnice | Okres Plzeň-sever

##### Views

- Článek
- Diskuse
- Aktuální verze

##### Hledání