# Amsterdam

### Z Wikipedie, otevřené encyklopedie

Amsterdam
znak vlajka
základní data
provincie: | Severní Holandsko
obec: | Amsterdam
Administrativní dělení: |
Rozloha: | 219,07 km²
Počet obyvatel: | 738 434 (2005)
Hustota zalidnění: | 3 371 ob./km²
Zeměpisná šířka: | 52° 22' s. š.
Zeměpisná délka: | 4° 52' v. d.
Nadmořská výška: | 0 m
Telefonní předvolba: | +31 20
Poštovní kód: | 1011
Starosta: | Job Cohen
Oficiální web

Amsterdam (též Amsterodam) je hlavní město Nizozemska. V současnosti je největším nizozemským městem, jeho finančním a kulturním centrem. V roce 2005 žilo ve městě 742 209 obyvatel, v městské aglomeraci pak přibližně jeden a půl milionu lidí.

Amsterdam má jedno z největších historických městských center v Evropě pocházející z 17. století, nizozemského Zlatého období. V této době byl vystavěn systém soustředných kanálů okolo středu starého města, který dodnes určuje tvář města. Podél kanálů bylo postaveno mnoho domů, některé jsou dodnes obydleny, v jiných jsou kanceláře a některé slouží jako veřejné budovy. Na nábřeží se jednou za 5 let koná SAIL Amsterdam – velkolepá přehlídka historických lodí.

Město je proslaveno muzei, jako jsou například Rijksmuseum, Van Goghovo muzeum, Museum Stedelijk, Rembrandtův dům nebo Muzeum Anny Frankové a světoznámým symfonickým orchestrem Concertgebouworkest. Pozornost si zaslouží i místní čtvrť červených luceren de Wallen a řada kaváren, ve kterých se prodává marihuana.

Přestože je Amsterdam hlavním městem Nizozemska, není správním centrem provincie Severní Holandsko, ve které leží - tímto centrem je Haarlem, ani sídelním městem vlády, kterým je Haag.

## [editovat] Historie

Amstel by Night
Koppelaar

Amsterdam byl založen ve 13. století jako rybářská vesnice na břehu řeky Amstelu, která dala městu jméno. Městská práva Amsterdam obdržel v roce 1300 nebo 1301. Od 14. století město vzkvétá zejména díky obchodu s hanzovními městy.

Holanská vzpoura proti Filipovi Španělskému v 16. století vyústila v Osmiletou válku, která nakonec vedla k holandské samostatnosti. Holandská republika se stala známou svoji náboženskou tolerancí, a proto se Židé ze Španělska a Portugalska, bohatí obchodníci Antwerp a Hugenoti z Francie uchýlili do bezpečí Amsterdamu. Silná migrace vzdělaných lidí z Flander pak dala městu jazyk (jejich brabantský dialekt se stal základem psané holandštiny) a udělala z Amsterdamu obchodní centrum.

Historické centrum Amsterdamu

Sedmnácté století je považováno za „Zlaté období“ Amsterdamu. Na počátku století byl Amsterdam nejbohatším městem Evropy. Z Amsterdamu vyplouvaly lodě do Severní Ameriky, Afriky, dnešní Indonésie a Brazílie a představovalo základnu mezinárodní obchodní sítě. Amsterdamští obchodníci měli největší podíl v VOC a v WIC. Díky těmto společnostem byly navázány zámořské vztahy, které se staly základem tvorby holandských kolonií. Amsterdam byl nejdůležitějším místem námořní přepravy zboží v Evropě a předním finančním centrem světa. Amsterdamská burza byla první na světě s nepřetržitým provozem.

Počet obyvatel zvolna rostl – v roce 1500 žilo ve městě 10 000 obyvatel, 30 000 v roce 1570, 60 000 kolem roku 1600, 105 000 v roce 1622 a 200 000 v roce 1700 (tedy se za 200 let zdvacetinásobil). Poté se počet obyvatel výrazně neměnil další půldruhé století. Poté se během sta let před druhou světovou válkou počet obyvatel zčtyřnásobil a tento počet zůstal stejný do dnešní doby.

Socha Anny Frankové

Osmnácté a 19. století se nesou ve znamení poklesu prosperity Amsterdamu. Války Holandska se Spojeným královstvím a Francií si svou daň vybraly i v Amsterdamu. Během Napoleonských válek životní úroveň města klesla na nejnižší bod. Avšak po založení Nizozemského království v roce 1815 se vše začalo obracet k lepšímu.

Na konci 19. století zasáhla město Průmyslová revoluce. Byl postaven Amsterdamsko-rýnský kanál, který přímo spojil město s Rýnem a Severomořský kanál spojil přístav se Severním mořem. Oba kanály výrazně zlepšily spojení se zbytkem Evropy a světem. Byl to také velký ekonomický podnět. Mezi lety 1850 a 1900 se počet obyvatel zdvojnásobil asi na půl milionu.

Konec 19. století je občas nazýván druhou Zlatou dobou. V této době byla postavena muzeí, vlakové nádraží a koncertní hala (Concertgebouw).

Během 1. světové války bylo Nizozemsko neutrální, ale Amsterdam poznal její následky v nedostatku potravin.

V průběhu 2. světové války okupovala město německá vojska. Více než 100 000 Židů bylo deportováno, nejznámější z nich se stala mladá dívka, Anna Franková. Tímto byla vyhlazena téměř celá židovská komunita města.

## [editovat] Znak města

Znak města Amsterdamu se skládá ze tří ondřejských křížů uspořádaných svisle, ale na vlajce jsou otočeny o 90°. Historikové věří, že tyto kříže reprezentují tři hlavní nebezpečí, které sužovaly město: povodně, oheň a mor. Oficiálním mottem města je Heldhaftig, Vastberaden, Barmhartig („Stateční, odhodlaní, milosrdní“). Toto motto je zobrazeno i ve znaku města a bylo zavedeno královnou Wilhelminou v roce 1947 jako reflexe na hrdinství občanů města během 2. světové války.

## [editovat] Doprava

SAIL Amsterdam

Hromadná doprava v Amsterdamu zahrnuje:

- vnitrostátní a mezinárodní železniční spojení
- 3 linky metra
- 1 trasa městské železnice
- 17 tramvajových tras
- mnoho autobusových linek
- autobusová doprava vnitrostátní i mezinárodní
- několik trajektů přes IJ pro pěší a cyklisty (zdarma)
- lodní linky Fast Flying Ferrie do Velsen-Zuid na pobřeží Severního moře

Nová trasa metra, „Severojižní trasa“ (Noord/Zuidlijn) a nová tramvajová trasa na IJburg (nová čtvrť vystavěná na umělém ostrově) jsou v současnosti ve výstavbě.

Většina lidí v Amsterdamu jezdí po městě na bicyklu. Ve městě je vybudován systém cyklostezek. Jízda autem v centru je velmi komplikovaná kvůli dopravním zácpám a problémům s parkováním.

Letiště Schiphol, vzdálené asi 20 minut vlakem od centra Amsterdamu, je největším letištěm v Nizozemsku a čtvté největší v Evropě. Za rok odbaví asi 40 milionů cestujících a je domovským letištěm společnosti KLM.

## [editovat] Sport

Amsterdam je domovským městem týmu Ajax Amsterdam. Sídlem týmu je moderní Amsterdam ArenA, umístěná na jihovýchodě města. Ajax sdílí stadion s týmem amerického fotbalu Amsterdam Admirals, který v roce 2005 vyhrál poprvé v historii World Bowl.

V roce 1928 se v Amsterdamu konaly IX. letní olympijské hry. Olympijský stadion, postavený pro tyto hry, byl zrestaurován a nyní slouží k sportovním a kulturním akcím.

## [editovat] Externí odkazy

Wikimedia Commons nabízí multimediální obsah k tématu
Amsterdam

- Amsterdam - fotografie (architektura, lidé, atmosféra)
- Concertgebouw (koncertní hala)
- Heslo Amsterdam v encyklopedii Encarta
- Průvodce po Amsterdamu z projektu Wikitravel
- Oficiální stránka města (Anglická verze)
- Rijksmuseum (Národní muzeum)
- Van Goghovo muzeum
- Velmi podrobná mapa města
- Stránka olympijského stadionu
- Ulice centra Amsterdamu Klepnutím na fotografie můžete procházet skrz město

Citováno z „http://cs.wikipedia.org../../../a/m/s/Amsterdam.html“

Kategorie: Hlavní města v Evropě | Města v Nizozemsku

##### Views

- Článek
- Diskuse
- Aktuální verze

##### Hledání

##### V jiných jazycích

- Afrikaans
- አማርኛ
- العربية
- ܐܪܡܝܐ
- Azərbaycan
- Беларуская
- Български
- বাংলা
- Brezhoneg
- Bosanski
- Català
- Kaszëbsczi
- Чăвашла
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- فارسی
- Suomi
- Français
- Arpitan
- Frysk
- Gaeilge
- Gàidhlig
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Magyar
- Interlingua
- Bahasa Indonesia
- Ido
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- ქართული
- 한국어
- Latina
- Lëtzebuergesch
- Limburgs
- Lietuvių
- Latviešu
- Македонски
- Bahasa Melayu
- Ekakairũ Naoero
- Plattdüütsch
- Nedersaksisch
- Nederlands
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Novial
- Occitan
- Polski
- Português
- Runa Simi
- Română
- Armâneashti
- Русский
- Sicilianu
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Shqip
- Српски / Srpski
- Svenska
- தமிழ்
- Тоҷикӣ
- ไทย
- Türkçe
- Удмурт
- Oyghurque
- Українська
- Tiếng Việt
- 中文