# Bohuslavice (okres Šumperk)

### Z Wikipedie, otevřené encyklopedie

Bohuslavice
znak vlajka
základní data
status: | obec
NUTS 5 (obec): | 525880
kraj (NUTS 3): | Olomoucký (CZ071)
okres (NUTS 4): | Šumperk (CZ07105)
obec s rozšířenou působností: | Zábřeh
pověřená obec: | Zábřeh
historická země: |
katastrální výměra: | 3,97 km²
obyvatel: | 460
zeměpisná šířka: | 49° 49' 27"
zeměpisná délka: | 16° 56' 13"
nadmořská výška: | m
PSČ: | 78972
základní sídelní jednotky: | 1
místní části: | 1
katastrální území: | 1
adresa obecního úřadu: | Bohuslavice 2 78972 Dubicko
starosta: | Ing. Miroslav Müller
Oficiální web E-mailová adresa

Obec Bohuslavice leží v okrese Šumperk. Má 460 obyvatel a katastrální území obce má rozlohu 397 ha.

Ve vzdálenosti 5 km jižně leží město Mohelnice, 8 km severozápadně město Zábřeh, 14 km jihovýchodně město Uničov a 16 km severně město Šumperk.

Historie Bohuslavic

- Na křižovatce silnic mezi Lukavicí a Dubickem, a Hrabovou a Třeštinou, na levém břehu řeky Moravy a v nadmořské výšce 250 metrů se odpradávna nachází obec Bohuslavice (Bóslavice). Její katastr představuje zhruba 400 ha a žije tu asi 500 obyvatel ve 120 domech. Název zjevně pochází od vlastního jména Bohuslav a dosvědčuje nám skutečnost, že to byla vždy ryze hanácká vesnice se svérázným dialektem.
- Blízkost řeky Moravy s četnými slepými rameny, jako bývalo například neekologicky zasypané Padělko a Tunklovy rybníky, ryba jako heraldická figura obecní pečetě i znaku, a místní gurmánská specialita žabích stehýnek - to všechno svědčí o určité výjimečnosti obce i jejích obyvatel. Těm se v okolních vsích odedávna říkávalo „čabani“ což je přezdívka považovaná někdy za hanlivou, avšak povětšině se k ní zdejší rodáci hrdě hlásí.
- Bohuslavice byly založeny asi kolem roku 1250, zřejmě na popud majitele dubického panství Benedy, nejvyššího lovčího moravského markraběte a pozdějšího krále Přemysla Otakara II, v jehož službách Beneda byl.
- První zmínka o Bohuslavicích je z roku 1356, kdy obec patří k dubickému panství a je rozdělena na dvě kupní jednotky, které se pak dlouhou dobu dědily a prodávaly samostatně. V historii se objevuje celá řada majitelů, kteří vlastnili třeba jen část vsi, až konečně získal zdejší kraj Tunkl z Brníčka. Ten na okolních lukách buduje rybníky a poškozuje tak obec, čímž vzniká řada právních sporů, které trvaly téměř 200 let. Tunklovy rybníky byly vypuštěny teprve v polovině 19. století, avšak získaná půda byla i po odvodnění velmi vlhká a za sucha velmi tvrdá.
- Už v roce 1808 byla v Bohuslavicích na čísle popisném 17 založena škola, kam denně docházel učit dubický učitelský pomocník a roku 1815 zde byla postavena provzorní školní budova. Ještě nedávno zde žili pamětníci, kteří vzpomínali na velký požár obce v roce 1875.

O hospodářské zdatnosti zdejších sedláků svědčí i založení vlastní mlékárny a to už roku 1905, která však byla po vítězném únoru roku 1948 zrušena. Za první republiky přestoupila většina obyvatel na československou víru a volena zde bývala především agrární strana. Teprve až roku 1957 bylo v Bohuslavicích založeno JZD, které se v roce 1960 spojilo s úspěšným družstvem dubickým.

- Život zdejších obyvatel je po staletí ve znamení boje s rozvodněnou řekou Moravou. Svědčí o tom četné hráze, lávky pro přechod přes zatopené úseky, pohádky o hastrmanech i místní názvy částí obce jako „Na hráze“ "Na drahách" „Velká strana“ "Malá strana" a „Na rebnikách“. V září roku 1938 se po velkých deštích protrhly hráze a Bohuslavice „vyčnívaly jako ostrov uprostřed vodní záplavy“. Voda odplavila půdu, zanechala štěrkoviště a napáchala hrozné škody. V tomtéž roce byla vyhlášena úplná mobilizace a poté byl velmocemi přijat nezákonný mnichovský diktát a ryze česká obec Bohuslavice byla přičleněna do sudetského území Německa a přejmenována na Bohuslawitz. Do druhého odboje se tehdy zapojila řada místních občanů, z nichž dva za svobodu své vlasti položili život. Josef Kutal padl v africké poušti u Tobruku a Hynek Voráč položil svůj život za vlast v legendární bitvě u Sokolova. V koncentračním táboře byli uvězněni také tři bratři Karel, František a Bohumil Plhákovi.

Boj s vodou pak pokračoval červenci roku 1997. Těsně před dokončením kanalizace nevydržely ochranné hráze opět nápor vody a protrhly se nejprve u Lesnice a poté u cesty na Lukavici. Celý katastr se ocitl na týden pod vodou. S pomocí mnoha obcí z celé republiky, různých firem, charitativních organizací a dokonce i jednoho občana z Kanady, se do jednoho roku podařilo největší škody odstranit.

- Tradiční je známá rivalita mezi Bohuslavicemi a Dubickem, o čemž svědčí ukázka ze satirických silvestrovských „okýnek“ ze třicátých let minulého století:

„Ani se na zem nedivé, ó te svaté Florjánko, abes nemosel bleskama pobit ledskó sebranko. Jedna vesnička moravská nad jiny se venáši, e deť me to všeci vime, každé si rád zapráši. Skrátka, só to Bóslavice, nechco vás dyl napinat v Dobicko ož zřidile si zahraniční konzulát. Konzulem je dobré člověk, ten jim pěkně piská je to přeci z Malé Strane Červené Strniska.“

Bohuslavické živnosti a řemesla ve 30. letech minulého století:

Zemědělské družstvo pro vedení a zužitkování elektrické síly s.r.o. * Družstvo pro chov dobytka s plemennou knihou * Rolnické mlékařské družstvo s.r.o. * Konsum - potravní spolek pro Bohuslavice a okolí * Antonín Klímek - kovář * Jan Půr - truhlář * Josef Urban - krejčí * Bohumil Komenda - obuvník * Jan Kopa - pekař a obchod se smíšeným zbožím * Alois Bezděk - řezník * František Drlík - semenářství * František Neoral, Alexandr Šafář, Vojtěch Urbášek - lesní školky * Josefa Bezděková - trafika * František Drlík, Fabián Kadlec, Josef Koruna, Josef Kutal, Jan Strašil, Vojtěch Urbášek, Ferdinand Vachutka, Robert Vachutka, Antonín Verner, Karel Verner, Josef Vysoudil, Antonín Žváček, Františka Žváčková - rolníci *

Bohuslavické letopisy:

- 1250 - údajný rok založení Bohuslavic majitelem dubického panství Benedy
- 1356 - první zmínka o obci, Bohuslavice tehdy patří dubickému panství
- 1411 - bohuslavští poddaní podléhají soudu v Zábřeze a musejí odtud odebírat pivo
- 1808 - tak brzy vznikla škola - dubický učitelský sem docházel denně učit na č.p. 17
- 1814 - voda v obci stála 14 dnů a pobořila mnoho domů
- 1815 - postavena provizorní školní budova
- 1832 - na choleru zemřelo během 14 dnů 50 osob
- 1848 - skončila vrchnostenská správa a byla utvořena obecní samospráva v čele s rychtářem
- 1864 - dostavěna první školní budova, která se udržela prakticky dodnes
- 1875 - 18. 8.) rozsáhlý požár zničil 26 domů
- 1880 - založen v obci sbor dobrovolných hasičů, který je stále činný
- 1883 - velká povodeň
- 1890 - obec má 587 obyvatel
- 1905 - založení Mlékařského družstva a výstavba mlékárny
- 1913 - rozsáhlé meliorace pozemků * do obce přiveden elektrický proud z elektrárny v Háji
- 1918 - většina obyvatel přestoupila po vzniku republiky na československou víru
- 1924 - stavba silnice do Háje
- 1930 - první autobusové spojení na lince Lukavice - Rohle
- 1933 - zřízen telefon
- 1938 - v létě byl dobytek napaden slintavkou a kulhavkou * velká povodeň * okupace
- 1948 - bylo zrušeno Mlékařské družstvo a zastaven provoz mlékárny
- 1957 - přes značný odpor místních zemědělců bylo založeno JZD
- 1960 - JZD sloučeno se sousedním dubickým - dnes Dubická zemědělská a.s.
- 1992 - v obci byl vybudován obecní vodovod
- 1993 - výstavba plynovodu
- 1997 - dokončena moderní čistírna odpadních vod s vakuovou splaškovou kanalizací

Bohuslavické pamětihodnosti:

- kaple Petra a Pavla z 18. stol. * pomník padlým * pamětní deska na domu Hynka Voráče * budova bývalé mlékárny * škola * systém hrází *

zapsal: Ctirad Štipl

## [editovat] Externí odkazy

Mapy: 49°49′27″ s. š., 16°56′13″ v. d.

- Oficiální stránky obce

Města a obce okresu Šumperk
Bludov • Bohdíkov • Bohuslavice • Bohutín • Branná • Bratrušov • Brníčko • Bušín • Dlouhomilov • Dolní Studénky • Drozdov • Dubicko • Hanušovice • Horní Studénky • Hoštejn • Hraběšice • Hrabišín • Hrabová • Hynčina • Chromeč • Jakubovice • Janoušov • Jedlí • Jestřebí • Jindřichov • Kamenná • Klopina • Kolšov • Kopřivná • Kosov • Krchleby • Lesnice • Leština • Libina • Líšnice • Loštice • Loučná nad Desnou • Lukavice • Malá Morava • Maletín • Mírov • Mohelnice • Moravičany • Nemile • Nový Malín • Olšany • Oskava • Palonín • Pavlov • Písařov • Police • Postřelmov • Postřelmůvek • Rájec • Rapotín • Rejchartice • Rohle • Rovensko • Ruda nad Moravou • Sobotín • Staré Město • Stavenice • Sudkov • Svébohov • Šléglov • Štíty • Šumperk • Třeština • Úsov • Velké Losiny • Vernířovice • Vikantice • Vikýřovice • Vyšehoří • Zábřeh • Zborov • Zvole

Citováno z „http://cs.wikipedia.org../../../b/o/h/Bohuslavice_%28okres_%C5%A0umperk%29_660a.html“

Kategorie: Okres Šumperk | České vesnice

##### Views

- Článek
- Diskuse
- Aktuální verze

##### Hledání

##### V jiných jazycích

- Esperanto