# Bezpečnostní informační služba

### Z Wikipedie, otevřené encyklopedie

Znak Bezpečnostní informační služby
Sídlo BIS v Nárožní ulici v Praze-Stodůlkách

Bezpečnostní informační služba (BIS), je česká státní zpravodajská služba s vnitřním polem působnosti (civilní kontrarozvědka). BIS získává, shromažďuje a vyhodnocuje informace důležité pro bezpečnost, ochranu ústavního zřízení a významných ekonomických zájmů ČR. Za činnost BIS odpovídá Vláda ČR, jmenuje a odvolává ředitele. BIS nespadá pod žádné ministerstvo, je samostatným státním úřadem. Rozpočet BIS je přímou součástí státního rozpočtu.

BIS smí získávat pouze informace, které se týkají:

- terorismu
- bezpečnosti nebo významných ekonomických zájmů státu
- činnosti cizích zpravodajských služeb na našem území
- extremismu
- organizovaného zločinu
- ohrožení utajovaných informací

BIS nemá žádné trestně-právní pravomoci. Spolupracuje s tuzemskými i zahraničními zpravodajskými službami, také s Policií ČR a dalšími státními úřady. Výjimečné postavení policejního orgánu má inspekce BIS, která vyšetřuje trestné činy příslušníků BIS. BIS je vojensky organizovaná, ozbrojená zpravodajská služba. Její příslušníci jsou oprávnění držet o nosit služební zbraň. Použít ji mohou ale pouze v mezích nutné obrany a krajní nouze, stejně jako kterýkoliv jiný občan.

BIS získává informace z otevřených zdrojů, z agenturní sítě (osoby jednající ve prospěch BIS - HUMINT), od ostatních zpravodajských služeb nebo zpravodajskými prostředky:

- zpravodajská technika (např. odposlech telekomunikací - COMMINT)
- sledování
- krycí doklady

Odposlechy telekomunikací smí BIS musí nejprve povolit předseda senátu nejvyššího soudu ČR (maximálně na dobu 3 měsíců). Sledování musí nejprve odsouhlasit ředitel BIS nebo jím pověřená osoba. Sledování se považuje za nejnákladnější a nejnáročnější zpravodajský prostředek.

Fungování českých zpravodajských služeb se řídí zákonem č. 153/1994 Sb. o zpravodajských službách ČR. BIS zřizuje zákon č. 154/1994 Sb. o Bezpečnostní informační službě. Služební poměr příslušníků BIS se řídí zákonem č. 361/2003 Sb. o služebním poměru příslušníků bezpečnostních sborů. Důležitým prvkem pro utajenou činnost zpravodajské služby je zákon č. 412/2005 Sb. o ochraně utajovaných informací a o bezpečnostní způsobilosti.

## [editovat] Termíny agent, operativní důstojník, příslušník ve zpravodajské službě

- příslušník zpravodajské služby je jakýkoliv pracovník zpravodajské služby ve služebním poměru
- operativní důstojník, také „operativec“, je příslušník, který sbírá zpravodajské informace nebo řídí síť agentů
- agent není ani zaměstnanec, ani příslušník, je pouze osobou jednající ve prospěch BIS, např. z finančních nebo ideových důvodů

Zejména v americkém prostředí termín agent označuje příslušníka zpravodajské služby. V evropském prostředí tomu tak není.

## [editovat] Historický vývoj služby

- Do února 1990 II. správa FMV,
- od února 1990 ÚOÚD FMV (Úřad na ochranu ústavy a demokracie federálního ministerstva vnitra),
- od prosince 1990 FIS FMV (Federální informační služba federálního ministerstva vnitra),
- od července 1991 FBIS (Federální bezpečnostní informační služba),
- od ledna 1993 BIS ČR,
- od ledna 1994 BIS.

## [editovat] Odkazy

- Oficiální webové stránky BIS
- Informace o agentech
- Přehled příslušných zákonů a odkazy na jejich aktuální znění

## [editovat] Reference

- Milan Churáň: Encyklopedie špionáže, Praha 2000
- přednášky RNDr. Petra Zemana, bývalého ředitele ÚZSI

Citováno z „http://cs.wikipedia.org../../../b/e/z/Bezpe%C4%8Dnostn%C3%AD_informa%C4%8Dn%C3%AD_slu%C5%BEba.html“

Kategorie: Zpravodajská služba | Státní bezpečnost

##### Views

- Článek
- Diskuse
- Aktuální verze

##### Hledání

##### V jiných jazycích

- English
- Français