# Ajmag

### Z Wikipedie, otevřené encyklopedie

Ajmag (mongolsky аймаг) je slovo, které v mongolských a tureckých jazycích znamená kmen. V Mongolsku je toto pojmenování použito pro administrativní jednotky nejvyšší úrovně. Každý ajmag se dělí na několik somon. Hlavní město Ulánbátar je spravováno zvlášť.

## [editovat] Přehled ajmagů

Mongolské ajmagy

ISO kód | Ajmag | mongolsky | Hlavní město | mongolsky
--- | --- | --- | --- | ---
MN-069 | Bajanchongorský ajmag | Баянхонгор | Bajanchongor | Баянхонгор
MN-071 | Bajanölgijský ajmag | Баян-Өлгий | Ölgij | Өлгий
MN-067 | Bulganský ajmag | Булган | Bulgan | Булган
MN-047 | Centrální ajmag | Төв | Zúnmod | Зуунмод
MN-037 | Darchanúlský ajmag | Дархан-Уул | Darchan | Дархан
MN-065 | Gobialtajský ajmag | Говь-Алтай | Altaj | Алтай
MN-064 | Gobisümberský ajmag | Говь-Сүмбэр | Čojr | Чойр
MN-039 | Chentijský ajmag | Хэнтий | Öndörchán | Өндөрхаан
MN-043 | Chovdský ajmag | Ховд | Chovd | Ховд
MN-041 | Chövsgölský ajmag | Хөвсгөл | Mörön | Мөрөн
MN-053 | Jihogobijský ajmag | Өмнөговь | Dalanzadgad | Даланзадгад
MN-055 | Jihochangajský ajmag | Өвөрхангай | Arvajchér | Арвайхээр
MN-035 | Orchonský ajmag | Орхон | Erdenet | Эрдэнэт
MN-049 | Selengský ajmag | Сэлэнгэ | Süchbátar | Сүхбаатар
MN-073 | Severochangajský ajmag | Архангай | Cecerleg | Цэцэрлэг
MN-059 | Středogobijský ajmag | Дундговь | Mandal Gov | Мандал-Говь
MN-051 | Süchbátarský ajmag | Сүхбаатар | Barún Urt | Баруун-Урт
MN-046 | Uvský ajmag | Увс | Ulángom | Улаангом
MN-061 | Východní ajmag | Дорнод | Čojbalsan | Чойбалсан
MN-063 | Východogobijský ajmag | Дорноговь | Sajnšand | Сайншанд
MN-057 | Zavchanský ajmag | Завхан | Uliastaj | Улиастай

## [editovat] Historie

Na konci vlády mandžuské dynastie Čching v Číně se území Vnějšího Mongolska dělilo na chanáty Chovd, Jassaktu, Sain-Noin, Tušetu a Cecen. Po vyhlášení nezávislosti Mongolska v roce 1921 zůstaly provincie Ala-Shan, Ordos, Silin Gol a Chearim součástí Číny a Tannu Tuva se stala nezávislou republikou (dnes autonomní Tuvinská republika v Rusku). Nově vzniklá Mongolská lidová republika vzala stávající uspořádání za své počáteční.

Po skončení nevyhlášené rusko-japonské pohraniční války (1938-1939) proběhla v roce 1941 reorganizace administrativního uspořádání, jejímž výsledkem byly ajmagy. Vznikly Severochangajský ajmag, Čojbalsanský ajmag, Východogobijský ajmag, Zavchanský ajmag, Chentijský ajmag, Chovdský ajmag, Chövsgölský ajmag, Jihogobijský ajmag, Jihochangajský ajmag, Centrální ajmag a Uvský ajmag. Dlouhý pás jižní Gobi připadl v roce 1954 zpět Číně. Administrativní rozdělení bylo dokončeno vytvořením dalších ajmagů. Byly to Bajanchongorský ajmag, Bajanölgijský ajmag, Bulganský ajmag, Středogobijský ajmag, Gobialtajský ajmag a Süchbátarský ajmag. Selengský ajmag se od Centrálního ajmagu oddělil o dva roky později.

Čojbalsanský ajmag byl přejmenován na Východní ajmag v roce 1963 a hlavní město Ulánbátar se oddělilo od Centrálního ajmagu a vytvořilo federální území. Stejný status dostala nově vzniklá průmyslová centra Darchan (1961 v Selengském ajmagu) a Erdenet (1975 v Bulganském aymagu). V roce 1994 byly dva somon odděleny od Bulganského ajmagu a okolo města Erdenet byl vytvořen Orchonský ajmag a dále byly čtyři somon odděleny od Selengského aymagu a byl vytvořen Darchanúlský ajmag okolo Darchanu a zároveň byl ukončen speciální status obou měst. Gobisümberský ajmag vznikl v roce 1996 oddělením od Východogobijského ajmagu.

## [editovat] Podívejte se také na

- ISO 3166-2 kódy pro Mongolsko.

Citováno z „http://cs.wikipedia.org../../../a/j/m/Ajmag.html“

Kategorie: Geografie Mongolska | Ajmagy

##### Views

- Článek
- Diskuse
- Aktuální verze

##### Hledání

##### V jiných jazycích

- Deutsch
- English
- Español
- Français
- עברית
- Íslenska
- Монгол
- Nederlands
- Polski
- Português
- Русский
- Тоҷикӣ