Arutelu:Föderaalreserv - Vikipeedia, vaba entsüklopeedia

# Arutelu:Föderaalreserv

### Allikas: Vikipeedia

lugupeetud administraatorid/moderaatorid - vaatamata sellele, et osad siin artiklis toodud faktidest ei kajastu USA ametlikel weebilehekülgedel ega muudes laia levikuga meedias on need täiesti avalikud ja saadaval USA Riigiarhiivi avalikus lugemissaalis aadressil 600 Pennsylvania Avenue NW, 20001 Washington DC, USA. --makruss 4. oktoober 2005, kell 16.01 (UTC)

(Erinevalt enamikust riikidest puudub USA-s riigipank. Föderaalreserv ei ole isegi riiklik asutus, vaid erapank, mis juhib USA rahaasju.) - teadmiseks võitlejale kes selle lause vahele pani, et tegelikult on asi vastu pidi - enamikel riikidel puudub riigipank ja neil on kasutusel USAs käibel olev süsteem kuid nimetus on teine nagu näiteks kuulus Bank Of England mis kuulub tegelikult eraisikutele kes on erinevate pankade nimede taga peidus. --makruss 6. oktoober 2005, kell 20.11 (UTC)

  Kas sa saad tuua näiteid mitte-ingliskeelsetest maadest? Ladina-Ameerikast või Aafrikast või Aasiast või mandri-Euroopast? Ingliskeelseid maid on maailmas paraku vähemus. Taivo 7. oktoober 2005, kell 13.08 (UTC)

  spetsid on rääkinud, et Venecuela, Argentina, Brasiilia ja Tšiili aga kuna mul momendil pole algmaterjale käepärast ning see piirkond (pangandus ja geograafiline) pole otseselt minu suure tähelepanu all olnud siis ei väida aga lihtsalt tuletan meelde vestlust ühe Maailmapanga töötajaga 2000 aastal - tema väitel on säilinud puhtalt 100 % riiklikud keskpangad ainult mõnedes muslimi maades kuhu "lääne" suured pangamajad pole juurdepääsu saanud. Mis puutub Maailmapanka ja ka IMF ehk Valuutafondi siis ka nemad on tegelikult samade pangamajade poolt asutatud mis Fõderaalreserv ehk siis kaugel riigi aka "rahva" "kontrollist". Mis puutub meie "armsasse" EestiPanka siis siin on mul omad kahtlused kuid teatud asjaolude kokkulangemisel pole mul aega olnud selle majaga tegemisel - paar fakti ainult et "meie" kuld oli peidus BankOfEnglandis mis viitab teatud kahtlustele ning panga (taas)asutamisel oli see sogamine seal päris tugev ning seotud Rootsi pangaga mis ka pole riiklik - kuna tollal töötasin riigi süsteemis siis jõudis paar info kübet ka minuni kuid momendil suht segane .... --makruss 7. oktoober 2005, kell 14.45 (UTC)

        ahhjaah ja ei tohi loomulikult unustada meie 50 kroonise afääri ... --makruss 7. oktoober 2005, kell 14.49 (UTC)

ma mõtlen kuidas alljärgnevat infot "istutada" artiklisse aga info ise on selline - nimekirjas on 10 kõige suuremat aktsiate valdajat Föderaalreservis - nimed korduvad kuna samad nimed on registreerinud pangad erinevates riikides sama nime all kuid kuna kvoot ei luba ühel pangal korraga üle teatud % omada siis ju nii "seaduslikum" ...

1. The Rothschild Family - London
2. The Rothschild Family - Berlin
3. The Lazard Brothers - Paris
4. Israel Seiff - Italy
5. Kuhn-Loeb - Germany
6. The Warburgs - Amsterdam
7. The Warburgs - Hamburg
8. Lehman Brothers - New York City
9. Goldman & Sachs - New York City
10. The Rockefeller Family - New York City

ühesõnaga 70% USA "rahvuspangast" kuulub välismaistele investoritele. huvitav milline % on hansas ja ühispangas ? --makruss 13. oktoober 2005, kell 14.15 (UTC)

peab aega leidma ja siia ka selle lisama et 1968 aastal Minnesota Osariigi kohtunik Martin V. Mahoney kohtuasjas First National Bank of Montgomery kodanik Jerome Daly vastu määras et föderaal seadused Federal Reserve Act ja National Banking Act on vastuolus konstitutsiooniga ning seega kehtetud. Kohtuotsus põhines sellel et pankadel on kombeks lähtudes nii öelda fraktsionaal panganduse (mis kehtib ka Eestis) praktikast trükkida praktiliselt nii palju sularaha kui nad vajalikuks peavad seega tegeledes põhimõtteliselt seaduse vastase "püramiid petuskeemi" põhimõttel. Peale otsuse väljakuulutamist mürgitati kohtunik 6 kuud hiljem tundmatu(te) isiku(te) poolt oma kodus. Vaatamata sellele - või just tänu sellele on need kohtuasjad siiani jõus ning lähtuvalt USA kohtusüsteemi keerdkäikudest siiani jõus kogu USA territooriumil .... seega USA kohtutes on ebaseaduslikuks tunnistatud nii Föderaalreserv ise kui ka tema praktika raha "õhust välja imeda" ning ainult Föderaalreservi pankurite poolt kinni makstud valitsus on suutnud selle asutuse laialisaatmist vältida.... nagu ütles surematu von Stirlitz - "siin on ainet mõtlemiseks" --makruss 29. märts 2006, kell 16.34 (UTC) http://www.rense.com/general70/cash.htm

Eemaldan järgmise lõigu:

Pärast seda katset on USA rahaasjad läinud halvemaks. Praegu (2005) on USA riigivõlg suurim maailmas ning praeguse tagasimaksetempo juures suudetakse see maksta aastaks 2500 juhul, kui uut võlga ei teki.

sest tegemist on teemaga seost mitteomava tekstiga. Ma ei tea ühtegi riiki, kus keskpank tegeleks riigieelarve koostamisega, ei tea ka, et Föderaalreservil oleks märkmisväärseid väliskohustusi või mil moel oleks see siis riigivõlg, kuii föderaalreserv riigile ei kuulu. Keskpanga asi on (muu hulgas) hoida hinnataset ja see on neil ka väga edukalt viimase 15 aasta jooksul õnnestnud, mistõttu ei saa selles kontekstis kuidagi nimetada USA rahaasju halvemaks läinuks.

Kogu artikkel on momendil sisult küündimatu või (näiteks "püramiidskeemide" jms osas) lausa rumal ning oma praegusel kujul siinolemist ei vääri. --Seppo 6. veebruar 2007, kell 06:14 (UTC)

  Palun tee see artikkel korda või vähemalt eemalda kõik, mis on küündimatu ja rumal. Andres 6. veebruar 2007, kell 08:07 (UTC)

Välja otsitud andmebaasist "http://et.wikipedia.org../../../f/%C3%B6/d/Arutelu%7EF%C3%B6deraalreserv_62c6.html"

##### Views

- Artikkel
- Arutelu
- Viimane redaktsioon

##### Otsi