# Grude

### Izvor: Wikipedija

Grude

Slika:Grude (grb).png

Entitet | Federacija Bosne i Hercegovine
Županija | Zapadnohercegovačka
Sjedište | Grude
Načelnik | Viktor Marić
Površina | ? km²
Stanovništvo - Ukupno - Gustoća | 16.358 (1991.) ?/km²

Grude su grad i općina u Bosni i Hercegovini.

Općina Grude smještena je na samoj granici Bosne i Hercegovine i Hrvatske, na rubovima plodnoga Imotsko-bekijskog polja, te obuhvaća prostor omeđen Biokovom na jugu, te planinskim masivima Vrana i Čvrsnice na sjeveru (općina Posušje). Sa svojih 16.358 stanovnika i površinom od 218 četvornih kilometara općina po novom geopolitičkom ustroju pripada Županiji Zapadnohercegovačkoj u sklopu Federacije Bosne i Hercegovine.

Ovaj je prekrasni krajolik obrastao niskim raslinjem tipičnim za kraške krajeve. Blizina mora daje ovomu kraju blagu klimu mediteranskih obilježja, koja - zbog relativne blizine planinskih masiva - povremeno zadobiva i obilježja kontinentalne klime.

Grude su bogate i prirodnim ljepotama - od brojnih jama i pećina karakterističnih za ovaj kameni, kraški krajolik pa do - što je za ovo područje neobično - brojnih izvora i vodenih resursa (jezero Krenica, rijeka Vrlika).

Danas Grude proživljavaju kulturnu i gospodarsku renesansu. Protekle su godine bile obilježene domovinskim ratom i borbom za opstanak, u kojoj su Grude figurirale kao jedan od glavnih epicentara "pobune" protiv agresije tadašnje JNA.

Ostat će zapisano da je u Grudama utemeljena Hrvatska republika Herceg-Bosna, te Hrvatsko vijeće Obrane (HVO).

## [uredi] Zemljopis

## [uredi] Stanovništvo

Po posljednjem službenom popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Grude imala je 16.358 stanovnika, raspoređenih u 13 naselja.

Nacionalni sastav:

- Hrvati - 16.210 (99,09%)
- Srbi - 9 (0,05%)
- Muslimani - Bošnjaci - 4 (0,02%)
- Jugoslaveni - 5 (0,03%)
- ostali - 130 (0,81%)

Nacionalni sastav 1971. godine, bio je sljedeći:

ukupno: 19.203

- Hrvati - 19.111 (99,52%)
- Srbi - 32 (0,16%)
- Muslimani - 0
- Jugoslaveni - 5 (0,02%)
- ostali - 55 (0,30%)

## [uredi] Naseljena mjesta

Blaževići, Borajna, Donji Mamići (Višnjica,[Medovići, Ledinac, Podledinac i Pogana Vlaka), Dragičina, Drinovačko Brdo, Drinovci, Gorica, Grude, Jabuka, Puteševica, Ružići, Sovići i Tihaljina.

## [uredi] Nacionalni sastav po naseljenim mjestima

- Blaževići - uk.209, Hrvati - 209
- Borajna - uk.295, Hrvati - 292, ostali - 3
- Donji Mamići - uk.1.696, Hrvati - 1.687, Jugoslaveni - 1, ostali - 8
- Dragičina - uk.695, Hrvati - 691, ostali - 4
- Drinovačko Brdo - uk.362, Hrvati - 361, ostali - 1
- Drinovci - uk.2.440, Hrvati - 2.419, ostali - 21
- Gorica - uk.795, Hrvati - 784, ostali - 11
- Grude - uk.3.598, Hrvati - 3.567, Srbi - 6, Bošnjaci - 4, Jugoslaveni - 1, ostali - 20
- Jabuka - uk.70, Hrvati - 68, Jugoslaveni - 1, ostali - 1
- Puteševica - uk.134, Hrvati - 133, ostali - 1
- Ružići - uk.1.550, Hrvati - 1.535, Srbi - 1, ostali - 14
- Sovići - uk.2.664, Hrvati - 2.643, Srbi - 1, Jugoslaveni - 2, ostali - 18
- Tihaljina - uk.1.850, Hrvati - 1.821, Srbi - 1, ostali - 28

## [uredi] Uprava

## [uredi] Povijest

Svjedočanstva o životu na ovim prostorima prisutna su još u prethistorijskim vremenima. Naime, na lokalitetu Ravlića pećine, koja se nalazi u Drinovcima, pronađeni su tragovi života koji datiraju iz razdoblja kasnijeg neolitika. Naravno da je život na ovim prostorima tekao kontinuirano - smjenjivali su se narodi, kulture, civilizacije... Prolazile su vojske - od rimske do Napoleonove, a u novija vremena napatio se ovaj kraj u dva svjetska i naposlijetku i u domovinskom ratu.

U kasnijim, već povijesnim vremenima, na ovom je tlu bila vrlo živa nazočnost Rimljana, čija je trgovačka cesta koja je povezivala dva velika antička trgovačka središta - Salonu i Naronu - prolazila kroz ove krajeve. Nedavna arheološka iskapanja na lokalitetu u Gorici potvrđuju da je na ovom tlu u antičkom vremenu postojala značajna antička naseobina.

Srednji vijek je vrijeme stećaka - stećke u grudskoj općini pronalazimo praktički na svakom koraku - što dokazuje da je u to vrijeme život bujao. Nedvojbeno je to zasluga povoljna geografskog položaja ovoga kraja, kao i relativno ugodne klime, spojene s bogatim prirodnim resursima. Rijetko se gdje može sresti ta neobična kombinacija surovosti i pitomosti prirode koju zatječemo na prostorima Imotsko-Bekijskoga polja - plodna zemlja relativno bogata vodom u kontrastu s divljim i okrutnim kamenjarom koji je okružuje.

Kraj srednjeg vijeka obilježen je turskom ekspanzijom i osvajanjima. Tragovi dugotrajne turske vladavine i danas su prisutni u govoru ovoga kraja i nekim običajima koji su se zadržali sve do danas. Nakon Turaka, dolazi Austro-Ugarska. To je kratki prelazni period u kojem su se međutim izgradile brojne škole i infrastruktura potrebna za funkcioniranje moderne europske države, no - kao i obično - ovaj je kraj nekako uporno zaobilažen u toj sveopćoj modernizaciji. Ruralni se karakter ovoga područja održao praktički sve do danas.

Dva svjetska rata odnijela su puno mladih života i donijela glad. Formiranjem socijalističke - Titove Jugoslavije - Grude, kao uostalom i čitavi zapadni dio Hercegovine, bivaju obilježene kao centar nacionalističkog i profašističkog hrvatstva, a samim tim i obilježene i nepoželjne, budući da se nipošto nisu mogle uklopiti u floskule o bratstvu i jedinstvu naroda i nepresušnu soc-realističku frazeologiju kojom se nastojala održati na životu ta neprirodna tvorevina. Konačnim padom Jugoslavije ovaj je prostor dobio kakvu takvu slobodu, no hrvatski se narod - poučen povijesnim iskustvima - još itekako mora boriti za svoj vlastiti kulturni identitet i tradicionalne vrijednosti mukotrpno izgrađivane kroz stoljeća patnje

## [uredi] Gospodarstvo

## [uredi] Slavni ljudi

- Andrija Šimić (hajduk),
- Antun Branko Šimić,
- Rafael (Ranko) Boban,
- Mate Boban.
- Blago Zadro,

## [uredi] Spomenici i znamenitosti

## [uredi] Obrazovanje

## [uredi] Kultura

## [uredi] Sport

U grudskoj općini postoje dva nogometna kluba: NK Grude iz Gruda i HNK Boljava iz Drinovaca.

Košarkaški klub HKK Grude trenutno se natječe u premijer ligi Bosne i Hercegovine, a prije 5 godina je osnovak i ženski klub, ŽKK Grude.

## [uredi] Vanjske poveznice

Administrativna podjela Bosne i Hercegovine
Entiteti Bosne i Hercegovine

Republika Srpska | Federacija Bosne i Hercegovine

Federalni distrikti Bosne i Hercegovine

Distrikt Brčko

Županije Federacije Bosne i Hercegovine

Bosansko-podrinjska | Hercegbosanska | Hercegovačko-neretvanska | Posavska | Sarajevska | Srednjobosanska | Tuzlanska | Unsko-sanska | Zapadnohercegovačka | Zeničko-dobojska

Službeni gradovi Bosne i Hercegovine

Banja Luka | Istočno Sarajevo | Mostar | Sarajevo

Općine Bosne i Hercegovine

Federacija Bosne i Hercegovine
Banovići • Bihać • Bosanska Krupa • Bosanski Petrovac • Bosansko Grahovo • Breza • Bugojno • Busovača • Bužim • Cazin • Centar, Sarajevo • Čapljina • Čelić • Čitluk • Drvar • Doboj Istok • Doboj Jug • Dobretići • Domaljevac-Šamac • Donji Vakuf • Foča-Ustikolina • Fojnica • Glamoč • Goražde • Uskoplje • Gračanica • Gradačac • Grude • Hadžići • Ilidža • Ilijaš • Jablanica • Jajce • Kakanj • Kalesija • Kiseljak • Kladanj • Ključ • Konjic • Kreševo • Kupres • Livno • Lukavac • Ljubuški • Maglaj • Mostar • Neum • Novi Grad, Sarajevo • Novi Travnik • Novo Sarajevo • Odžak • Olovo • Orašje • Pale-Prača • Posušje • Prozor-Rama • Ravno • Sanski Most • Sapna • Široki Brijeg • Srebrenik • Stari Grad, Sarajevo • Stolac • Teočak • Tešanj • Tomislavgrad • Travnik • Trnovo (FBiH) • Tuzla • Usora • Vareš • Velika Kladuša • Visoko • Vitez • Vogošća • Zavidovići • Zenica • Žepče • Živinice

Republika Srpska
Grad Banja Luka • Berkovići • Bijeljina • Bileća • Bosanska Dubica • Bosanska Gradiška • Bosanska Kostajnica • Bosanski Brod • Bosanski Novi • Bosanski Šamac • Bratunac • Čajniče • Čelinac • Derventa • Doboj • Donji Žabar • Foča • Gacko • Han Pijesak • Istočna Ilidža • Istočni Drvar • Istočni Mostar • Istočni Stari Grad • Istočno Novo Sarajevo • Jezero • Kalinovik • Skender Vakuf / Kneževo • Kotor Varoš • Krupa na Uni • Kupres (RS) • Laktaši • Lopare • Ljubinje • Milići • Modriča • Mrkonjić Grad • Nevesinje • Novo Goražde • Osmaci • Oštra Luka • Pale • Pelagićevo • Petrovac • Petrovo • Prijedor • Prnjavor • Ribnik • Rogatica • Rudo • Skender Vakuf / Kneževo • Sokolac • Srbac • Srebrenica • Šekovići • Šipovo • Teslić • Trebinje • Trnovo • Ugljevik • Višegrad • Vlasenica • Vukosavlje • Zvornik

Dobavljeno iz "http://hr.wikipedia.org../../../g/r/u/Grude.html"

Kategorije: Gradovi u BiH | Općine u BiH | Zapadnohercegovačka županija

##### Views

- Članak
- Razgovor
- Trenutna inačica

##### Traži

##### Drugi jezici

- Bosanski
- Deutsch
- English
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Српски / Srpski