# Brdovec

### Izvor: Wikipedija

Brdovec
Županija | Zagrebačka
Broj stanovnika (2001.) | 10.287
Površina | 37,6 km 2
Naselja u sastavu općine | Brdovec, Donji Laduč, Drenje Brdovečko, Gornji Laduč, Harmica, Javorje, Ključ Brdovečki, Prigorje Brdovečko, Prudnice, Savski Marof, Šenkovec, Vukovo Selo, Zdenci Brdovečki
Načelnik općine | Mladen Debeljak
Poštanski broj | 10291 Prigorje Brdovečko; 10292 Šenkovec
Brdovec Brdovec na karti Hrvatske

Brdovec je općina u Hrvatskoj, u Zagrebačkoj županiji.

## [uredi] Zemljopis

Općina Brdovec zaprema 36 km² i je smještena na zapadnom dijelu Zagrebačke županije, u pograničnom području prema Republici Sloveniji. U sjevernom dijelu su blagi brežuljci prekriveni šumom, vinogradima i uređenim terenima s velikim brojem vikendica. U središnjem dijelu, uz glavni prometni koridor Zagreb-Ljubljana (cestovni i željeznički) smještena je većina naselja i većina gospodarskih subjekata.

Naselja općine Brdovec od istoka prema zapadu: Brdovec (općinsko središte), Javorje, Prigorje, Zdenci, Prudnice, Laduč, Drenje, Ključ, Šenkovec, Harmica i Vukovo selo.

Najveći gospodarski subjekt je Pliva-Savski Marof. Južni dio je plodna nizina, koja se blago spušta do rijeke Save. Područje Brdovca je prigradskom željeznicom Savski Marof-Zagreb na samo 30 minuta od središta Grada Zagreba.

## [uredi] Stanovništvo

Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Brdovec imala je 10.287 stanovnika, raspoređenih u 13 naselja:

- Brdovec - 2.310
- Donji Laduč - 745
- Drenje Brdovečko - 694
- Gornji Laduč - 864
- Harmica - 232
- Javorje - 634
- Ključ Brdovečki - 663
- Prigorje Brdovečko - 1.258
- Prudnice - 641
- Savski Marof - 35
- Šenkovec - 733
- Vukovo Selo - 381
- Zdenci Brdovečki - 1.097

### [uredi] Nacionalni sastav, 2001.

- Hrvati - 9.856 (95,81)
- Slovenci - 98 (0,95)
- Srbi - 46 (0,45)
- Albanci - 24 (0,23)
- Bošnjaci - 23 (0,22)
- Nijemci - 6 (0,06)
- Makedonci - 5 (0,05)
- Česi - 4
- Mađari - 4
- Crnogorci - 2
- Austrijanci - 1
- Poljaci - 1
- Rusi - 1
- Rusini - 1
- Slovaci - 1
- ostali - 26 (0,25)
- neopredijeljeni - 79 (0,77)
- nepoznato - 109 (1,06)

## [uredi] Uprava

- Općinska uprava: Brdovec, Trg dr. Franje Tuđmana 1
- Načelnik: Mladen Debeljak, dipl. ing (HDZ)
- Predsjednik općinskog vijeća: Josip Olovec (HDZ)
- Pročelnica Općeg upravnog odjela: Ivka Matić, dipl.iur.
- Pročelnica Odjela za financije: Maja Coner

## [uredi] Povijest

## [uredi] Gospodarstvo

## [uredi] Slavni ljudi

- Baltazar Adam Krčelić (1715.-1778.) doktor filozofije i teologije, pravnik, rektor hrvatskog kolegija u Beču, kroničar, povjesničar i književnik
- Ivan Perkovac (23. svibnja 1826. – 16. travnja 1871.) - publicist, urednik „Pozora“ i „Vienca“, zastupnik u Hrvatskom saboru; pripovijetke: Župnikova sestra i Stankovačka učiteljica, pisane s vidnim realističkim sklonostima (djelovao na Šenou). Zanimljive memoarske bilješke, pune podataka o nesretnoj Jelačićevoj intervenciji 1848.

## [uredi] Spomenici i znamenitosti

- Crkva Sv. Vida, – spominje se 1334. godine kao župna crkva, barokizirana je u 18. stoljeću, očuvan inventar barokni oltar iz 1776. g. i slike iz istog razdoblja. Sačuvan je zvonik s puškarnicama i južni prigrađeni dio osobito debelih zidova, odakle se naslućuje da je ova crkva svakako jedna iz niza crkvi – utvrda za zaštitu lokalnog stanovništva u doba provala Turaka. Uz crkvu je u 18. stoljeću prigrađena kružna kapela Sv. Barbare, kod nas vrlo rijedak primjer kružne građevine. Gradnja ove kapele se povezuje s pričom o rudnicima galenita francuskog grofa Cariona podno zapadnih obronaka Medvenice u Bistri i zaštitnicom rudara Sv. Barbarom koju su ovdje pohodili.

- Dvorac Januševec, - predstavlja najviši domet klasicističke arhitekture u Hrvatskoj. Smješten je na padini iznad savske doline, na samom raskrižju ceste Zaprešić - Harmica i ceste za Mariju Goricu. Pretpostavlja se da je dvorac projektirao Bartolomej Felbinger, jedan od najpoznatijih graditelja 19. stoljeća u Zagrebu i okolici. Pripada spomenicima nulte kategorije. Sagrađen oko 1830. za baruna Josipa Vrkljana (Werklein), a 1845. dvorac je kupio francuski grof Edgar de Corberon, te još nekoliko vlasnika: grof Dümreicher, Max Mayer, a između dva rata Manfred Sternberg. Od 1947. do 1989. dvorac je obnavljan i u njega je smješten dio Državnog arhiva Hrvatske.

- Dvorac Laduč, - dvorac i perivoj u Laduču nalaze se na prijelazu između savske ravnice i južnih padina marijagoričkog pobrđa. Posjed se spominje od 17. stoljeća kada je postojala plemićka kurija. Današnji dvorac sagrađen je krajem 19. stoljeća na mjestu nekadašnjih Starih dvora. Dvorac pripada drugoj spomeničkoj kategoriji. Posljednji vlasnici dvorca bili su baruni Vranyczany-Dobrinović, a posljednji gospodar imanja bila je barunica Tilda Vranyczany. Spomenuta je obitelj zauzimala značajno mjesto u privrednom, političkom i kulturnom životu Hrvatske u 19. stoljeću. Danas se u dvorcu nalazi socijalna ustanova za djecu.

- Dvorac Lužnica, - smatra se "jednim od najslikovitijih dvoraca Hrvatskog zagorja" (Obad Šćitaroci, Mladen). Prostrani perivoj skriva dvorac koji se vidi iz daljine tek s ceste Zaprešić - Brdovec kod naselja Šibice. Veliko žitno polje između ceste i perivoja još više naglašava impresivnu sliku koju pruža dvorac. Dvorac je sagrađen u 18. stoljeću u baroknom stilu, vjerojatno na mjestu nekadašnjeg kaštela. Godine 1791. je preuređen i povećan. Ukrašen je cilindričnim kulama, balkonskom ogradom od kovana željeza kao i reljefnim ukrasima s poprsjima muških i ženskih likova. Okružen je engleskim perivojem s jezerom, poljima, vrtom i gospodarskim zgradama koji zauzimaju osam hektara i zajedno s dvorcem čine funkcionalnu i slikovitu cjelinu. U unutrašnjosti dvorca nije bilo značajnih građevinskih promjena. Na prvom katu nalazi se grofovska kapela posvećena Svetom Križu i Svetom Ivanu Krstitelju. Građena je u baroknom stilu. Očuvani su takoder ugrađeni ormari, kamena stubišna ograda, stubište, a u dvoranama se nalaze dobro očuvane kaljeve peći.

  Prvi vlasnici lužničkog posjeda bili su plemići iz obitelji Čikulin koji se u Hrvatskoj pojavljuju u 16. stoljeću. U 18. stoljeću lužnički posjed je nakon dioba i parnica pripao obitelji Rauch. 1925. godine dvorac je na dražbi kupila Družba sestara milosrdnica. Nakon Drugog svjetskog rata sestrama je onemogućena odgojno-prosvjetna djelatnost. Otada je Lužnica bila dom za umirovljene sestre i duhovni centar.

## [uredi] Obrazovanje

U mjestu Brdovec djeluje Područna osnovna škola Augusta Augustinčića iz Zaprešića. U mjestu postoji dječji vrtić Maslačak, područno odjeljenje Maslačka Zaprešić.

## [uredi] Kultura

- Muzej Brdovec

## [uredi] Sport

Na području općine djeluju nogometni klubovi:

- BSK Brdovec,
- Vatrogasac Zdenci,
- Savski Marof,
- Sava Drenje,
- Laduč.

## [uredi] Vanjske poveznice

Službene stranice Općine Brdovec

Nedovršeni članak o općini: Brdovec treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.

Dobavljeno iz "http://hr.wikipedia.org../../../b/r/d/Brdovec.html"

Kategorije: U izradi, Općine | Općine u Zagrebačkoj županiji

##### Views

- Članak
- Razgovor
- Trenutna inačica

##### Traži

##### Drugi jezici

- Српски / Srpski
- English