# Blaž Kraljević

### Izvor: Wikipedija

Proglas Blaža Kraljevića

Blaž Kraljević (Lisice kraj Ljubuškog, 17. lipanj 1947. - Kruševo, 9. kolovoza 1992.), zapovjednik HOS-a u BiH, general Armije RBiH. Nakon izbijanja sukoba u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini, iz Australije gdje je bio aktivan u hrvatskoj patriotskoj emigraciji, vraća se s ostalim članovima već formiranog HOS-a, organizira obranu Bosne i Hercegovine i stavlja se pod zapovjedništvo Predsjedništva RBiH. Inače, Blaž Kraljević je trebao sudjelovati u Bugojanskoj grupi 1972., ali u toj namjeri bio je spriječen od australske tajne policije ASIO. Rat u Hrvatskoj, te kasnije u Bosni i Hercegovni bio je trenutak istine za Blaža Kraljevića, koji se istaknuo kao darovit i pošten vojni zapovjednik koji je postigao mnoge uspjehe u Hercegovini i ostao bez moralnih mrlja u biografiji patriote: pomogao je u oslobađanju Mostara skupa s HVO i Armijom RBiH, zatim osvaja Stolac i počinje zauzimati položaje oko Trebinja, najvećeg četničkog uporišta u istočnoj Hercegovini.

## [uredi] Ratni put Blaža Kraljevića

Politika Hrvatskih obrambenih snaga bila je usmjerena na političko i vojno savezništvo Hrvata i Bošnjaka u Bosni i Hercegovini protiv velikosrpske politike osvajanja Bosne i Hercegovine. Hrvatske obrambene snage dostigle su u ljeto 1992. zavidnu jačinu. Nakon oslobađanja Mostara Hrvatske obrambene snage, u kojima se pored Hrvata borio i dobar dio Bošnjaka, izvršile su prodor do grada Stoca, a dana 6. kolovoza zauzele su dijelove općine Trebinje. Nakon dogovara predsjednika republike Hrvatske dr. Franje Tuđmana i predsjednika Srbije Slobodana Miloševića, kao i kasnijih dogovora Mate Bobana i Radovana Karadžića o podjeli BiH i SDS-HDZ savezništvu u BiH, dana 9. svibnja 1992. Blaž Kraljević je izdao javni proglas u kojem poziva Hrvate i Bošnjake, tada Muslimane, da ne prihvate izdaju Bosne i Hercegovine.

Nakon što je HOS oslobodio dijelove općine Trebinje, Mate Boban je pozvao Blaža Kraljevića na sastanak u Mostar, dana 9. kolovoza 1992., tobože radi dogovora o daljnjem tijeku ratnih operacija. Ratni zločinac Vinko Martinović Štela odveo je generala Kraljevića na mjesto sastanka. Sastanku je navodno nazočio i Bruno Stojić "ministar obrane Hrvatske Republike Herceg-Bosne". Na tom sastanku Mate Boban je zatražio od Blaža Kraljevića da razoruža Bošnjake u HOS-u jer su oni svi "balijski izdajnici koji će Hrvatima zabiti nož u leđa" što je Kraljević odbio. Pri povratku sa sastanka zapovjednik Blaž Kraljević je s osam pobočnika Hrvatskih obrambenih snaga (Gordan Čuljak, Šahdo Delić, Ivan Granić, Rasim Krasniqi, Osman Maksić, Mario Medić, Vinko Primorac i Marko Stjepanović) upao u unaprijed postavljenu klopku Hrvatskog vijeća obrane. Kraljevićeva pratnja zasipana je iz 20 automatskih pušaka. Vodstvo Hrvatskih obrambenih snaga bilo je likvidirano. Nakon toga HOS u BiH se raspao a početkom 1993. je između bosanskohercegovačkih Hrvata i Bošnjaka izbio krvav sukob koji je okončan tek polovicom 1994.

## [uredi] Vanjske poveznice

Opis Hrvatsko-muslimanskog sukoba i uloge Blaža Kraljevića

Dobavljeno iz "http://hr.wikipedia.org../../../b/l/a/Bla%C5%BE_Kraljevi%C4%87_f7ea.html"

Kategorije: Rat u BiH | Hrvati u BiH

##### Views

- Članak
- Razgovor
- Trenutna inačica

##### Traži

##### Drugi jezici

- Bosanski
- English