# Aleksandar V., protupapa

### Izvor: Wikipedija

Protupapa Alexandar V. (oko 1339 - 1410) rođen je na Kreti kao Pietro Filagro, a za papu ga je 26. lipnja 1409. izabrao Sabor u Pisi. Ponekad se pojavljivao i na listama pravih papa, no danas ga se općenito smatra protupapom.

## [uredi] Zapadni raskol

Stupio je u franjevački red. Studirao je na Oxfordu i u Parizu.

Dok se nalazio u Parizu dogodio se Zapadni raskol (1378.-1417.). Filagro je bio jedan od pobornika pape Urbana VI.. Nastanio se u Lombardiji, gdje je, zahvaljujući Giangaleazzu Viscontiju, milanskom vojvodi, postao i biskup, najprije u Piacenzi (1386.), potom u Vicenzi (1387.), u Novari (1389.) i konačno nadbiskup Milana (1402.).

Nakon što ga je papa Inocent VII. imenovao kardinalom (1405.), posvetio se djelovanju na jedinstvu Crkve, unatoč dvojici suprotstavljenih papa. Bio je jedan od zagovornika Sabora u Pisi, a njegovo ga je djelovanje dovelo u nemilost pape Grgura XII., koji mu je oduzeo i nadbiskupsku i kardinalsku čast.

## [uredi] Izbor za papu

Kardinali koji su se okupili na Saboru u Pisi izabiru ga za novog papu, te proglašavaju svrgnutima obojicu suparničkih papa, Grgura XII. i Benedikta XIII.. Okrunjen je 26. lipnja 1409., no, umjesto da označi kraj Zapadnog raskola, postao je treći papa, kao suparnik prethodnoj dvojici.

## [uredi] Pontifikat

Kroz deset mjeseci svojeg pontifikata, nastojao je proširiti svoj utjecaj uz pomoć Francuske, a posebice uz pomoć vojvode Luja II. Anžuvinca, povjerivši mu Kraljevstvo Sicilije, koje je prethodno oduzeo Ladislavu Napuljskom.

Aleksandar je obećao raditi na obnovi Crkve, no malo je toga proveo u djelo. Među obnoviteljskim zahvatima ovog protupape, obično se navodi napuštanje prava »oprosta« te ponovno uvođenje kanonskog sustava izbora u katedralama i glavnim samostanima. Usto, osobito je išao na ruku prosjačkim redovima, kojima pripada i njegov franjevački red.

Umro je iznenada dok je bio s kardinalom Baldassarom Cossom u Bologni, u noći između 3. i 4. svibnja 1410. Tijelo mu je položeno u crkvi sv. Franje u Bologni. Kružile su tada glasine da ga je otrovao upravo Cossa, koji je postao i njegov nasljednik kao Ivan XXIII.

Protupape u Katoličkoj Crkvi

sv. Hipolit • Novacijan • Feliks (II.) • Ursin • Elulalije • Laurencije • Dioskur • Teodor II. • Paskal I. • Konstantin II. • Filip • Ivan VIII. • Anastazije III. • Sergije III. • Kristofor • Bonifacije VII. • Ivan XVI. • Grgur VI. • Benedikt X. • Honorije II. • Klement III. • Teodorik • Albert • Silvestar IV. • Grgur VIII. • Celestin II. • Anaklet II. • Viktor IV. • Viktor IV. • Paskal III. • Kalist III. • Inocent III. • Nikola V. • Klement VII. • Benedikt XIII. • Aleksandar V. • Ivan XXIII. • Klement VIII. • Benedikt XIV. • Feliks V.

vidi·razgovor·uredi
Portal: Kršćanstvo
Dobavljeno iz "http://hr.wikipedia.org../../../a/l/e/Aleksandar_V.%2C_protupapa_891e.html"

Kategorija: Protupape

##### Views

- Članak
- Razgovor
- Trenutna inačica

##### Traži

##### Drugi jezici

- Deutsch
- English
- Español
- Français
- Galego
- Magyar
- Italiano
- 日本語
- Latina
- Nederlands
- Polski
- Português
- Svenska
- 中文