# Alvás

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Az alvás a legtöbb gerinces (és némelyik különleges rovar, például a Drosophila gyümölcslégy) természetes pihenőállapota.

## [szerkesztés] Jellemzői

A szándékos testmozgás és a külső ingerekre adott reakciók csökkenése jellemzi. Alvás alatt fokozódik a sejtosztódás, a sejtelhalás üteme mérséklődik.

## [szerkesztés] Az ember napi ritmusa

Az ember napi biológia ritmusát három tényező határozza meg:

- A külső ingerek fajtái, és azok intenzitása
- A belső biológiai óra
- A test belső állapotai

A napi ritmust circadian ritmusnak is nevezik (latin: circa - körül, dia - nap). Jelenlegi tudásunk szerint az emlősökben a napi ritmust az agyban lévő agyalapon elhelyezkedő mag (suprachiasmic nuclei - SCN) vezérli, amely a hipotalamusz előtt helyezkedik el. Az SCN mintegy 10 000 neuronból áll, melyek az agy középvonalában, mindkét oldalon megtalálhatók. Ha ezek a neuronok megsérülnek, a napi ritmus felborul. [1] Az SCN működését a melatonin nevű hormon befolyásolja, amely többek között a szívritmusra is hatással van. Kutatások szerint a szervezetben lévő túl kevés melatonin emeli a vérnyomás értékét. [2]

A reggeli fény a becsukott szemen keresztül az agyba jut, és ott az SCN a tobozmirigy melatonin termelését csökkenti, ezáltal elősegíti a szervezet ébredését. Sötétségben a folyamat fordított módon játszódik le: a fény hiánya a tobozmirigy stimulálásával növeli a melatonin termelését, ez pedig elősegíti az elalvást.

Alvási problémák azzal függnek össze, ha a szervezet belső órája és a külvilág órája nincs egymással szinkronban. (ez könnyen előállhat például éjszakai műszak esetén, vagy időzónákat keresztező utazás alkalmával, de a Föld körül keringő űrhajósokon is megfigyelhető).

A test belső hőmérséklete normál esetben este 9 óra körül a legmagasabb (elérheti a 37 °C-ot), alvás alatt fokozatosan kb. 1 °C-ot csökken, míg hajnali 5 órakor eléri mélypontját. Ezután hirtelen emelkedik a megszokott értékre (ami 36 °C körül van). Ha a test nem képes a belső hőmérséklet csökkentésére, elalvási nehézség lép fel. [3]

## [szerkesztés] Alvásigény

A National Sleep Foundation közleménye szerint a tizenévesek alvásigénye napi 9 óra, a felnőtteké 7-9 óra. Az alvásigény az életkor előrehaladtával csökken. [4]

## [szerkesztés] Az álmosságérzet kialakulása

Az ébren töltött időtartam hosszával egyenes arányban nő az elalvásra való hajlandóság. Az álmosságérzetet részben az adenozin mennyiségének növekedése okozza, ami éber állapotban termelődik, alvás alatt pedig csökken.

## [szerkesztés] Az alvás fázisai

Az alváskutatók az alvás folyamán mérik a szem körüli izmok és a végtagok mozgását, a szívritmust, valamint a légzés mélységét. Az alvás kezdetén az izmok állapota még az éber állapothoz hasonló, a szívritmus és a légzésszám azonban már csökken. Az alvásnak ezt az időszakát gyors-szemmozgás-nélküli (Non-Rapid-Eye-Movement, NREM) fázisnak vagy lassú hullámú alvásnak (LHA) nevezik. [5] Az NREM fázis alatt áll helyre a szervezet energiája és ilyenkor szabadulnak fel a növekedési hormonok. Az NREM-től jól elkülöníthető a REM (Rapid Eye Movement - gyors szemmozgás) fázis, aminek ez a fő jellegzetessége. A légzés szabálytalanabb, gyorsabb és kevésbé mély. A szemek gyors mozgást végeznek mindenféle irányban, a végtagok izmai átmenetileg képtelenek a mozgásra. Az álmok túlnyomó többsége a REM fázisban történik. A vizsgálatok szerint ekkor az agynak azok a területei aktívak, amelyek a tanulásban, a gondolkodásban, a dolgok megszervezésében vesznek részt.

Egy alvási ciklus nagyjából 90-120 percig tart, ez alatt 4 NREM és 1 REM fázis különíthető el egymástól. Ilyen ciklusból egy éjszaka alatt négy-hat fordul elő. Az éjszaka előrehaladtával a mély NREM fázisok hossza csökken, a REM fázisok hossza növekszik. [6]

Az egyes fázisok jellemzői:

1. NREM fázis: átmenetet képez az éber és az alvó állapot között, az álmosságérzet fokozódik. Az agyhullámok és az izmok aktivitása lassul.
2. NREM fázis: könnyű alvási periódus, mely alatt a szemmozgás abbamarad, az agyhullámok tovább lassulnak, a szívritmus és a testhőmérséklet csökken.
3. NREM fázis: rendkívül lassú agyhullámok jellemzik. A vérnyomás csökken, a légzés lassul.
4. NREM fázis: a legmélyebb alvás fázisa, az agy a leglassabb hullámokat állítja elő. Szemmozgás nincs, de a végtagizmok még képesek a mozgásra. Ebben a fázisban a legnehezebb felébreszteni valakit. A 3. és 4. fázis alapvető a test energiájának helyreállításában, és ekkor szabadulnak fel a növekedési hormonok is.
5. REM fázis: erős agyi aktivitás jellemzi, ekkor álmodunk. A mozgatóizmok átmenetileg lebénulnak. [7]

Egy alvási cikluson belül a fázisok sorrendje szigorúan kötött, és a következő képpen alakul: 1-2-3-4-3-2-1-5(REM), majd kezdődhet a következő ciklus. Az 5., REM fázisból a legkönnyebb felébredni, ez gyakran meg is történik néhány másodpercre. A sorrend olyannyira kötött, hogy ha például megpróbálunk valakit a 4. fázisban felébreszteni, az, mielőtt tudatára térne, gyorsan végigjárja a 3,2,1,5 fázisokat.

## [szerkesztés] Az agyhullámok jellemzői

Frekvenciájuk alapján négyféle agyhullámot különböztetünk meg (az alvás felé haladó sorrendben):

- Ébrenlét, figyelő, aktív állapot, béta hullámok: 20 Hz (15 - 40 Hz), kis amplitudó
- Ébrenlét, nyugodt, ellazult állapot, alfa hullámok: 10 Hz (9 - 14 Hz), nagy amplitudó
- Könnyű alvás, téta hullámok: 3,5 - 7 Hz, még nagyobb amplitudó
- Mély alvás, gamma hullámok: 3,5 Hz alatt (1,5 - 4 Hz), legnagyobb amplitudó

## [szerkesztés] Az alváshiány következményei

A kialvatlanság rontja az ember teljesítőképességét, növeli a balesetek kockázatát és csökkenti az immunrendszer védekező képességét.

Állatkísérletekkel igazolták, hogy a tartós alvásmegvonás halálhoz is vezethet. Sőt, nem csak a mennyiségi, de a minőségi alvásmegvonás is súlyos következményekkel jár. Egy kísérlet során patkányokat minden REM fázis kezdetén felébresztettek. Így bár az állatok megkapták a szükséges alvásmennyiséget, egy alvási fázis kimaradt. Eleinte enyhe, majd egyre súlyosabb kialvatlanság jeleit mutatták, később azonban a teljes alvásmegvonásnál tapasztaltakhoz hasonlóan elpusztultak.

## [szerkesztés] Néhány megfontolandó tény

- A hosszabb ideig folytatott váltott műszakos munka egészségügyi kockázatot jelent.
- A koffein csökkenti ugyan az álmosságérzetet, azonban a napi alvásigény mértékét nem befolyásolja.
- Az alkohol segíti az elalvást, azonban légzéskimaradást (apnae) és felületes alvást idéz elő.
- A stressz, az aggódás, az esti aktív tevékenység olyan anyagokat szabadít fel az agyban (pl. cortisol), amik az ébrenmaradást segítik elő.
- Az alvás nem tévesztendő össze az eszméletlen állapottal.

## [szerkesztés] Hivatkozások

1. ^ http://serendip.brynmawr.edu/bb/neuro/neuro00/web3/Hollander.html
2. ^ http://heartdisease.about.com/cs/hypertension/a/melatonin.htm
3. ^ http://www.sleepfoundation.org/ Body Temperature
4. ^ http://www.sleepfoundation.org/
5. ^ http://www.alvascentrum.hu/?page=egeszsegesalvas&sub=zrz&str=NREM%20és%20REM%20alvás&PHPSESSID=8898dfda24fae4da0d4e400f41ae3a55 Az alvás fázisairól
6. ^ http://www.sleepfoundation.org/ Sleep Wake Monitor
7. ^ http://www.sleepfoundation.org/ Stages of Sleep

## [szerkesztés] Forrás

- National Sleep Foundation honlapja angol és spanyol nyelven
- Circadian Rhythms by Andrew B. Hollander
- www.alvascentrum.hu: Az egészséges alvás
- library.thinkquest.org: agyhullámok frekvenciája
- www.web-us.com agyhullámok jellemzése

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../a/l/v/Alv%C3%A1s.html"

Kategóriák: Orvostudomány | Pszichológia

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- العربية
- Беларуская
- Català
- Česky
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Suomi
- Français
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Bahasa Indonesia
- Italiano
- 日本語
- 한국어
- Lietuvių
- Nederlands
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Shqip
- Svenska
- Українська
- ייִדיש
- 中文