# Barót

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

  A keresztnevet lásd a Barót (keresztnév) szócikkben.

Barót
Barót központja a római katolikus templommal
Megye | Kovászna
Régió | Székelyföld, Erdély
Tszf. magasság | 480 m m
Koordináták | é. sz. 46°4′30’’ k. h. 25°36′0’’
Terület | 128,48 km²
Népesség - Teljes - Népsűrűség | 10 464 (2002) 81 fő/km²
Polgármester | Nagy István

Barót (románul Baraolt) város a mai Romániában Kovászna megyében. Bányaváros, az egykori Miklósvár fiúszék, ma Erdővidék központja. Bibarcfalva, Bodos, Köpec, Miklósvár és Felsőrákos tartozik hozzá. 2002-ben 9670 lakosából 9271 magyar, 300 román, 84 cigány, 11 német volt.

## [szerkesztés] Fekvése

Barót bejárata Brassó irányából

Sepsiszentgyörgytől 28 km-re északnyugatra a Baróti-medence közepén fekszik. Áthalad rajta a Barót-patak.

## [szerkesztés] Nevének eredete

A település nevét valószínűleg a honfoglaláskor itt letelepedett Barót nemzetségről kapta. A nemzetségnév a török boru aldi (= nyest) főnévre megy vissza.

## [szerkesztés] Története

A baróti várat, amely valószínűleg a település határában állott római castrum maradványa lehetett, a középkorban Venczel várának hívták. A települést 1224-ben Boralt néven említik. A vár lábánál feküdt egykor Alsó- vagy Kisbarót. Felső- vagy Nagybarót pedig a Nagyerdő alatt feküdt. A római katolikus templom a 16. században épült. A települést 1658-ban a tatárok dúlták fel, 1709-ben a labancok kirabolták. 1802-ben a földrengés pusztított, melyben a templom is súlyosan megrongálódott és 1817-ben újjá kellett építeni. 1848. december 13-án döntő fontosságú csata zajlott Barót és Felsőrákos között. 1873-tól üzemel lignitbányája. 1876-tól járási székhely. 1910-ben 2531 lakosa volt, 30 kivételével mind magyarok. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Mikósvári járásához tartozott.

## [szerkesztés] Látnivalók

- Római katolikus templomát 1564-ben építették, majd 1690-ben barokk stílusban átépítették, szentélyét 1760 és 1767 között építették újjá. 1817-ben a földrengés következtében megrongálódott és ismét újjá kellett építeni. Erődített körfal övezi, tornya a déli oldalon nyíló bejárat felett áll.
- A várostól nyugatra levő Kisasszony kápolna 1755-ben épült.

Református templom

- A református templom 1996-ban épült, elődje 1782 és 1833 között épült fel.
- Ortodox temploma 1950 és 1991 között épült.
- Unitárius temploma 1991 és 1995 között épült.
- Az Ágoston tagon is vannak romok. Orbán Balázs egy, a vár védelme alatt állt 1.-2. századi római települést tételezett fel itt.

## [szerkesztés] Híres emberek

- Itt született 1739-ben Baróti Szabó Dávid jezsuita paptanár, költő, műfordító.
- Itt született 1801-ben Keserű Mózes csillagász.
- Itt született 1817-ben Simonfy Dániel Bem tábornok orvosa.
- Itt született 1834-ben Mircse János történész.
- Itt született 1863-ban Gaál Mózes író.
- Itt született 1937-ben Gyulai Líviusz grafikusművész.

Barót a Tőkés-tetőről

## [szerkesztés] Testvérvárosai

- Zirc, Magyarország
- Szarvas, Magyarország
- Budafok, Magyarország
- Dabas, Magyarország
- Párkány, Szlovákia (2005)

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../b/a/r/Bar%C3%B3t.html"

Kategóriák: Kovászna megye települései | Erdélyi városok

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Esperanto
- Română