# Belarusz nyelv

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

| Ezt a szócikket át kellene olvasni, ellenőrizni a szövegét, tartalmát. További részleteket a cikk vitalapján találhatsz. Az ezen a lapon látható jelölés 2006 decemberéből származik.

Belarusz (беларуская мова bielaruskaja mova)
Beszélik: | Fehéroroszország, Lengyelország és még 14 országban
Terület: | Kelet-Európa
Beszélők száma: | 7–8 milló ember
Helyezés: | ???
Nyelvcsalád: | Indoeurópai nyelvcsalád Szláv nyelvek Keleti szláv nyelvek Belarusz nyelv
Írás: | Cirill írás
Hivatalos státusz
Hivatalos nyelv: | Fehéroroszország, Lengyelország Podlasie vajdaság 12 településén
Szabályozza: | Belarusz Tudományok Nemzeti Akadémiája
Nyelvkódok
ISO 639-1 | be
ISO 639-2 | bel
SIL | be

A belarusz nyelv (korábbi magyar elnevezése: fehérorosz nyelv, vagy régebbi elnevezése: rutén nyelv) ma kb. 7,9 millió ember anyanyelve. Belarusznyelvű kisebbség él Lengyelországban Bialystok mellett, de a nagy többség Fehéroroszországban él, ahol ez az egyik hivatalos nyelv (a másik az orosz nyelv).

## [szerkesztés] Eredete

A belarusz nyelv az orosz nyelvvel és az ukrán nyelvvel az egyik keleti szláv nyelv, amely a középkorban egy közös alapnyelvből, az ""óorosz nyelv""ből fejlődött ki.

## [szerkesztés] Története – a litván nagyfejedelemség idején

A vilniusi litván nagyfejedelem udvarában a XIV.században alakult ki egy belarusz nyelvre épülő sajátos irodalmi nyelv, amely a moszkvai nyelvjárástól csak kismértékben különbözik; ez a nyelv lett a Litván Nagyfejedelemség hivatalos kommunikációs nyelve.

Amikor a Litván Nagyfejedelemség a Kijevi Rusz nyugati területeire is kiterjesztette a hatalmát, ez a nyelv ukrán elemeket is befogadott. A litván–lengyel perszonálunió után a lengyel nyelv erős befolyása alá került. (Részletesebben erről a témáról ld. a rutén nyelv szócikket). A litván–lengyel állam 1795-ben történt felbomlása után azonban ezt az irodalmi nyelvet egyre kevésbé használták.

Az első irodalmi nyelvemlékek a 19.század első felében keletkeztek egy új a fehérorosz nyelv északkeleti nyelvjárására épülő irodalmi nyelven. Az egyik ilyen első nyelvemlék az Aeneis 1812 és 1830 között keletkezett névtelen fordítása Eneida navyvarat "Aeneis fordítva" címmel.

## [szerkesztés] 20. század

A fehérorosznyelvű könyv- és folyóiratnyomtatás csak az 1905-ös forradalom után vált lehetővé törvényes keretek között. 1903–1911 Varsóban jelent meg a lefontosabb mű Jauchim Karski: Belorusy. Jazyk belorusskowo naroda címmel, amelyben lerögzítették az irodalmi nyelv szabályait. Fontos szerepe van ebben az időben az 1906-ban megjelenő Nasa nyiva (A mi mezőnk) című folyóiratnak is.

1917-ben kudarcot vallott a fehérorosz állam első önálló államalapítási kísérlete, ezután a fehérorosz lakosság legnagyobb része a Belarusz SZSZK területén élt, egy kisebb részük Lengyelországban. A Szovjetunióban a fehérorosz nyelv egészen az 1920-as évek végéig szabadon fejlődhetett, utána az orosz nyelv erős elnyomása alá került. 1933-ban egy helyesírási reformmal kényszerítették a fehérorosz nyelvet az orosz nyelvhez való közeledésre; a szókincs és a nyelvtan is erős orosz befolyásolás alá került. Hasonló sorsra jutott a fehérorosz nyelv a lengyel területen is, amely 1939-ben csatlakozott a Szovjetunióhoz.

A fehérorosz nyelv csak a peresztrojka idején alakult újjá: 1990-ben nyilvánították hivatalosan is a Belarusz SZSZK hivatalos nyelvévé. Bár jelenleg is vannak igyekezetek arra, hogy az 1933-ban eltörölt hagyományos helyesírást bevezessék, (ezt a тарашкевіца/Taraskjevica-féle reformként ismerik) ettől az időponttól kezdve gyakorlatilag két rendszer van érvényben: Taraskjevica (ezt főleg az emigránsok és az aktív nyelvhasználók kedvelik), valamint a szovjet Narkomauka (наркомаўка, amely egészen a mai napig hivatalos változat).

A jelenlegi állapot szerint a fehérorosz irodalmi nyelvet csak egy kis városi értelmiségi réteg beszéli. Vidéken a fehérorosz nyelvjárásokat használják, a városi lakosság legnagyobb része egy fehérorosz és orosz nyelv közti átmeneti nyelvet használ, amelyet lenézően "traszjanka" ("marhatáp") néven neveznek. Az oktatási rendszerben csak kissé gyökeresedett meg a fehérorosz nyelv, 2003 nyarán bezárták az egyetlen fehérorosz tanítási nyelvű gimnáziumot a tanárok és diákok nagyfokú ellenállása ellenére. A fehérorosz nyelv egyetlen hivatalos nyelvvé való elismerése csak rövid ideig tartott; 1994–1995-ben Alekszandr Lukasenko újra bevezette második hivatalos nyelvként az orosz nyelvet. A fehérorosz nyelv jővőbeli esélyei elég sötétek, sokan attól félnek, hogy már nem lehet megakadályozni a fehérorosz nyelvnek az orosz nyelvbe való beolvadását.

Továbbá létezik egy mozgalom, amely a nyugat-poléziai nyelvet szeretné kifejleszteni, ez a tény is újabb szétforgácsolódáshoz vezethet.

## [szerkesztés] Írás és helyesírás

Fő szócikk: belarusz ábécé

A mai fehérorosz írott nyelv a cirill ábécét használja, ld. az alábbi táblázatot:

A belarusz ábécé
А а | Б б | В в | Г г | Д д | Е е | Ё ё | Ж ж | З з | І і | Й й
К к | Л л | М м | Н н | О о | П п | Р р | С с | Т т | У у | Ў ў
Ф ф | Х х | Ц ц | Ч ч | Ш ш | Ы ы | Ь ь | Э э | Ю ю | Я я | '

A betűkészlet általában megfelel az orosz, illetve az ukrán nyelv betűinek. Sajátosan fehérorosz betű az ў, ez a betű csak néhány nyelvben fordul elő (ezen kívül a Kirgizisztánban beszélt dungan nyelvben, valamint a Csukcs-félszigeten használt jupik nyelvben találkozunk ezzel a betűvel); továbbá a ë betű kötelező (ellentétben az orosz nyelvvel). A fehérorosz nyelvben hiányzanak a következő orosz betűk: и, щ és ъ (ezzel szemben használják az oroszban nem található i és ў betűket). Az ukrán nyelvben meglévő ї és a є sem ismertek a fehérorosz nyelvben (viszont használatosak az ы, э, ë és az ў betűk).

A fehérorosz nyelv helyesírása szigorúan fonetikus, vagyis teljesen a kiejtéshez igazodik. E szerint tehát a hangsúlytalan o-t nemcsak [a]-nak ejtjük (mint az orosz nyelvben), hanem így is írjuk. A fonetikus átírás következtében az íráskép különbözik az orosz és az ukrán nyelvtől. Vö. a fehérorosz вада (víz) és az orosz вода (víz), a szavakat hasonlóképpen ejtjük, de másképpen írjuk.

A дж és a дз betűkapcsolatokat néha sajátos egységként kezeljük, mivel egy hangot jelölnek. Ezért az ábécében önálló betűként a д után állnak.

A fehérorosz nyelvben nehézséget okozhat, hogy mind a h, mind a g hangot a г betű jelöli. 1933-ig a g jelölésére az önálló ґ betűt használták (mint az ukrán nyelvben), visszaállítása vita tárgyát képezi.

A fehérorosz nyelv latinbetűs átírása a lengyel helyesírást követi, de megtalálhatók benne diakritikus betűk is (š, č stb.) és a w helyett v-t használ (a lengyel nyelvtől eltérően). Jellemző még rá a fonetikus írásmód (vada [víz])

## [szerkesztés] Nyelvtan

A fehérorosz nyelv nyelvtana nem különbözik lényegesen más szláv nyelvekétől. Ezzel kapcsolatban a következőket állapíthatjuk meg:

- A főneveknek három nyelvtani nemük van (hímnem, nőnem és semlegesnem), ezek további alkategóriákra oszthatók -- élő és élettelen. Hat nyelvtani eset és két szám, egyes szám és többes szám. Feltűnő azonban hogy a főnévragozás egyszerűbb, mint pl. az orosz vagy a cseh nyelvben; ez azzal magyarázható, hogy fehérorosz irodalmi nyelv a népnyelvből alakult ki a XIX.században és nem volt közvetlen folytonossága az ófehérorosz nyelvvel.
- A melléknevek a többi szláv nyelvből ismert rövid (állítmányi) alakot elhagyták
- Az igének négy igeideje van: a jelen idő, a múlt idő és a jövő idő mellett a más szláv nyelvekben ritka régmúlt idő is van a fehérorosz nyelvben. Emellett még jellemző a többi szláv nyelvben is meglévő igeszemlélet is. A melléknévi és határozói igenevek rendszere kevésbé jellemző, eltérően más szláv nyelvektől.

## [szerkesztés] Szókincs

A fehérorosz nyelv szókincse különböző rétegekből tevődik össze. A szláv alapszókincs és az ószláv nyelv hatása mellett, főleg a lengyel nyelvből kölcsönzött szavak jellemzőek, amelyek az orosz nyelvből hiányoznak. Vö. a fehérorosz дзякаваць (megköszön) – orosz благодарить és a lengyel dziękować. fehérorosz цікавы (érdekes) – lengyel ciekawy stb. A két háború közötti időben fehérorosz nyelvészek azon fáradoztak, hogy a lengyel (és orosz) jövevényszavak helyett saját szavakat alkossanak a nyelvjárási szavak alapján, de 1933 óta szakszókincset célirányosan oroszosították.

## [szerkesztés] Összehasonlítás

Belarusz nyelv (Беларуская мова) | Ukrán nyelv (Українська мова) | Orosz nyelv (Русский язык) | Bolgár nyelv (Български език) | Lengyel nyelv (Polski język) | Magyar nyelv
--- | --- | --- | --- | --- | ---
Вітаю/Vitaju | Вітаю/Vitaju | Здравствуйте/Zdravsztvujtye | Здравейте/Zdravejte | Witam | Jó napot!
Прывітанне/Privitannye | Привіт/Privit | Привет/Privet | Здрасти/Zdraszti | Cześć | Szervusz!
Так/Tak – Не/Nye | Так/Tak – Ні/Nyi | Да/Da – Нет/Nyet | Да/Da – Не/Ne | Tak – Nie | Igen-Nem
Дзякуй/Dzjakuj | Дякую/Djakuju | Спасибо/Szpaszibo | Благодаря ви/Blagodarja vi | Dziękuję | Köszönöm
Спадар/Szpadar – Спадарыня/Szpadarinya – Спадарычна/Szpadaricsna | Пан/Pan – Пані/Panyi – Панна/Panna | Господин/Goszpogyin – Госпожа/Goszpozsa | Господин/Goszpodin – Госпожа/Goszpozsa -Госпожица/Gospozsica | Pan – Pani – Panna | Úr – Asszony – Kisasszony
Выдатна/Vidatna; добра/dobra | Відмінна/Vidminna; файна/fajna | Отлично/Otlicsno | Отлично/Otlicsno | Fajnie | Kitűnő, jó

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

Tekintsd meg a Wikipédia belarusz nyelven készült változatát!

- Tájékoztató oldal a fehérorosz nyelvről (angol)
- Latinbetűs angol-fehérorosz szótárak
- Információk a fehérorosz nyelv latinbetűs átírásáról
- Słovnik |Szótár
- Radio Free Europe / Radio Liberty
- ЗВЯЗДА | ZVIAZDA ... fehérorosznyelvű online folyóirat
- Artists in Belarus
- БЕЛАРУСЬ ТВ | Fehérorosz TV
- Zoltán András: Egy többségi nyelv kisebbségben: a fehérorosz nyelv elnémulása, Kisebbségkutatás, 2004/1. szám [1]

Szláv nyelvek
Keleti szláv | Belarusz | Kárpátaljai ruszin | Ó-keleti-szláv† | Ó-novgorodi nyelvjárás† | Orosz | Rutén† | Ukrán
Nyugati szláv | Alsó-szorb | Cseh | Felső-szorb | Kasub | Knaani† | Lengyel | Pannóniai ruszin | Poláb† | Pomeraniai† | Szlovák | Szlovinc†
Délszláv | Bánáti bolgár | Bolgár | Egyházi szláv | Görögországi szláv | Macedon | Óegyházi-szláv† | Közép-délszláv diarendszer vagy Szerbhorvát (Bosnyák, Bunyevác, Horvát, Montenegrói, Szerb) | Szlovén
Egyéb | Proto-szláv† | Russenorsk† | Szlavoszerb† | Slovio
| †Kihalt

m·v·sz
Indoeurópai nyelvcsalád

Indoiráni nyelvek | asszámi • bengáli • orija • kafír • kasmíri • khovári • lahnda nyelv • nepáli • pandzsábi • szindhi • gudzsraháti • konkani • maldív • maráthi • szingaléz • bhodzspuri • magahi • maithili • hindi • urdu • pákrít • páli • szanszkrit • harauti • malvi • marvari • mevati • roma • oszét • pamíri • pastu • aveszta • horezmi • khotáni • szkíta • szarmata • alán • szogd • beludzs • kurd • perzsa (fárszi) • tádzsik • óperzsa • párthus • pehlevi • dari
Italikus nyelvek | latin • olasz • korzikai • szárd • friuli • ladin • rétoromán (romans) • francia • vallon • okcitán (provanszál) • aráni • katalán • spanyol • ladino (zsidóspanyol) • galíciai (gallegó) • portugál • román (moldáv, beás) • aromun (aromán) • meglenoromán • isztroromán • dalmát • faliszkuszi • oszk • umber • venét
Szláv nyelvek | cseh • szlovák • knaani • lengyel • poláb • szorb (vend) • kasub • szlovinci • szlovén • horvát • bosnyák • szerb • montenegrói • bolgár • macedón • ukrán • orosz • belarusz • ruszin • egyházi szláv
Balti nyelvek | lett • litván • kur • óporosz
Kelta nyelvek | ír • skót gael • man-szigeti • briton • pikt • kumbriai • walesi • cornwalli • breton • gall • belga • leponti • keleti kelta • galata • keltibér
Germán nyelvek | burgund • gepida • gót • herul • vandál • dán • feröeri • izlandi • norvég • svéd • angol • fríz • angolszász • német • jiddis • pennsylvaniai német (pennsilfaanisch) • afrikaans • alnémet • flamand • holland • longobárd • ószász
Anatóliai nyelvek | hettita • lúv • palai • lűk (lykiai) • lűd (lydiai) • kár • piszid • mili
albán • görög • örmény • tokháriai nyelvek
Bizonytalan besorolású nyelvek: illír • phrügiai • trák • dák • makedón

| Ez a nyelvészeti lap még csak csonk (azaz erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../b/e/l/Belarusz_nyelv.html"

Kategóriák: Az összes lektorálandó lap | Lektorálandó lapok 2006 decemberéből | Szláv nyelvek | Csonkok (nyelvészet) | Csonkok 2006 novemberéből | Fehéroroszország

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Afrikaans
- Aragonés
- Asturianu
- Беларуская
- Български
- Bosanski
- Català
- Česky
- Deutsch
- Ελληνικά
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- Suomi
- Français
- Arpitan
- Gaeilge
- Gàidhlig
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Hornjoserbsce
- Bahasa Indonesia
- Ido
- Italiano
- 日本語
- ქართული
- 한국어
- Kernewek
- Latina
- Limburgs
- Lietuvių
- Македонски
- Bahasa Melayu
- Plattdüütsch
- Nederlands
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Piemontèis
- Português
- Română
- Русский
- Сибирской
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Svenska
- Kiswahili
- Тоҷикӣ
- Українська
- 中文