# Bambusz

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Bambusz
Bambuszerdő (Japán, Kiotó)
Rendszertan

Ország: | Növények (Plantae)
Törzs: | Zárvatermők (Magnoliophyta)
Osztály: | Egyszikűek (Liliopsida)
Rend: | Pázsitfüvek (Poales)
Család: | Pázsitfűfélék (Poaceae)
Alcsalád: | Bambusoideae
Főnemzetség: | Bambusodae
Nemzetségcsoport: | Bambuseae Kunth ex Dumort.

Lista
Nagyjából 91 nemzetség 1000 fajjal
Nagyjából 91 nemzetség 1000 fajjal
Al-nemzetségcsoportok

- Arthrostylidiinae
- Arundinariinae
- Bambusinae
- Chusqueinae
- Guaduinae
- Melocanninae
- Nastinae
- Racemobambodinae
- Shibataeinae

A bambuszok a pázsitfűfélék családjába tartozó évelő, örökzöld növények. Több mint 1000 fajuk ismert. Fő előfordulási helyük Északkelet-Ázsiától Délkelet-Ázsián át egészen Északkelet-Ausztráliáig terjed.

Ugyan a pázsitfűfélék családjába tartoznak, sokan mégis bambuszfaként hivatkoznak rájuk, mivel némely fajuk megfelelő körülmények között akár 20 méternél is magasabbra nő, száruk vastagsága pedig meghaladhatja a 15 centimétert is. Persze nem ez az általános. A legtöbb faj magassága 3 és 10 méter közötti, szárvastagsága pedig 2 és 5 centiméter között van.

A hazánkban is egyre népszerűbb növényeket eredeti élőhelyén nagyon sokrétűen, az élet szinte minden területén hasznosítják, felhasználják.

## [szerkesztés] Termesztésük

Általában egy az anyanövényről leválasztott gyökérdarabot elültetve történik a szaporítása. A gyökerek a föld alatt minden irányba szétterjednek és ezekről különböző sűrűségben hajtások (rizómák) bújnak elő. A hajtások általában tavasszal jelennek meg, és négy-hat hét alatt megnőnek teljes magasságukra. Ekkor még levélzet nem, vagy csak alig található rajtuk. A gyökérzet fejlettsége határozza meg, hogy a hajtások az adott évben milyen magasra és milyen vastagságban nőnek. A hajtásokkal ellentétben a gyökérzet szinte egész évben – kivéve a téli, fagyos időszakokat – fejlődik. Kordában tartása a nem kívánt hajtások lenyírásával vagy a gyökérzet terjedésének betonnal, erős fóliával való körbe kerítésével lehetséges. Szinte minden típusú talajban megél, de szereti a tápanyagban gazdag talajt és a bőséges vízellátást.

Nálunk egyelőre inkább dísznövényként termesztik, mivel igen dekoratív növény. Kb. 150 faj fagyálló különböző mértékben. Egyes fajták szárának sárga, másoknak zöld színe van. De van fekete színű változat is. Némelyiknek zöld alapon sárga csíkos a szára, másiké sárga alapon zöld csíkos. Létezik pöttyös mintázatú változat is.

Az alacsonyabb fajtákat talajtakaróként, a közepes növésűeket sövényként, a magasakat pedig ligetek, erdők formájában termesztik.

A szárak általában öt-hat évig érnek, utána hasznosíthatóak.

## [szerkesztés] Felhasználásuk

Az üreges felépítésű, kis súlyú és nagyon hajlékony, rugalmas száraknak köszönhetően az élet szinte minden területén hasznosítható növények. Készíthető belőle kerítés, építési állványzat, kerti vagy akár szobai bútor, de még ékszer is. Japánban íjat is készítenek belőlük.

A legtöbb faj rügyei ehetőek. Az ázsiai konyha egyik fő alapanyaga a bambuszrügy.

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

A Wikimedia Commons tartalmaz Bambusz témájú médiaállományokat.
A Wikifajok tartalmaz Bambusz témájú rendszertani információt.

- Bambusz nevelése - Index.hu
- Bambusz a Startlapon
- Bambuszokról - Pálmaliget

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../b/a/m/Bambusz.html"

Kategória: Pázsitfűfélék

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- العربية
- Català
- Dansk
- Deutsch
- Esperanto
- Español
- فارسی
- Français
- עברית
- Hrvatski
- Bahasa Indonesia
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- Lojban
- Bahasa Melayu
- Nederlands
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Português
- Русский
- Simple English
- Slovenščina
- Shqip
- Српски / Srpski
- Basa Sunda
- Svenska
- தமிழ்
- ไทย
- Türkçe
- Oyghurque
- Tiếng Việt
- 中文
- 粵語