# Budavári Palota

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

|  | Ezt a cikket formázni kellene a wiki jelölőnyelv szabályai alapján.

A budai Vár látképe Pestről

A Budavári Palota a volt magyar királyi palota ma használatos neve. Ma a magyar főváros egyik kulturális központja.

## [szerkesztés] Fekvése

A budai oldalon, Budapest I. kerületében, a Budai várnegyedben, a Várhegyen található.

## [szerkesztés] Története

### [szerkesztés] Rövid Története

- 1243-ban indult meg a vár építése az akkori neve szerint "pesti Újhegyen", a mai budai Várhegyen.
- 1246: a várható újabb tatár támadás miatt felgyorsul az építkezés.
- 1255: IV. Béla oklevelében mint megépített várat említi.
- 1279: IV. László a budai rektor segítségével kirekeszti Budáról a főpapságot.
- 1285: sikertelen tatár ostrom IV. László uralkodása alatt.
- 1289: Lodomér esztergomi érsek egyházi átokkal sújtotta a budai rektort, Walter ispánt és a budai polgárokat.
- 1302: Károly Róbert sikertelenül ostromoltatja Budát Csák nembeli Márk fia II. István Bakonyi ispánnal a III. Vencel párti urakkal és a budai polgárokkal szemben. Ezután VIII. Bonifác pápa Vencelt és a budai polgárokat egyházi átokkal sújtja.
- 1304: III.Vencel elhagyja az országot.
- 1307: egy pápai rendelet Budát eretnek várossá nyilvánítja.
- 1307. június: a Károly Róbert párti polgárok átveszik az uralmat a városban.
- 1311: Csák Máté hadai ostromolják sikertelenül a várat a Károly párti polgársággal szemben.
- 1330-as évek a Várhegy déli végén az Ajouk, Károly Róbert király és fiai, István herceg és I. Lajos király palotát kezdtek építeni.
- 1354 : I. Lajos király Visegrádról Budára helyezi át udvartartását. A vár és a város fejlődése ezután folyamatos, egészen a török időkig.
- Zsigmond király 1410 és 1430 között építteti meg a Friss-palotát. A palota az 1578-as és az1686-os lőporrobbanás során pusztult el.
- A középkori palota, a trónterem, a királyi lakosztály, a csillagvizsgáló és a könyvtár építését Mátyás király fejezte be. A déli Nagyrondella is ekkor készült.
- 1525. május 11. a városban néhány napos zavargás tör ki.
- 1526: II Lajos király a vár őrizetét Bornemissza János várnagyra bízza.
- 1526. szeptember 12. : a mohácsi csata után I Szulejmán szultán bevonul Budára. 11 nappal később, miután a várat és a várost is felgyújtatta és kirabolta, Szulejmán hadaival elvonult.
- 1526. október 31.: a mohácsi csatavesztés után a várat Szapolyai János erdélyi vajda szállja meg.
- 1527. július : I Ferdinánd király kezére kerül.
- 1529. szeptember 3. : I (Szapolyai) János király visszafoglalta.
- 1530 : Roggendorf gróf császári tábornok sikertelenül ostromolja a várat.

János király az ostrom után Domenico da Bologna olasz mérnökkel javíttatta ki a megsérült falakat.

- 1541. augusztus 29. : Szulejmán szultán csellel elfoglalta.
- 1542 : sikertelen ostrom a vár visszafoglalására.
- 1566 : újabb sikertelen visszafoglalási kísérlet.
- 1599 : Pálffy Miklós, Schwarzenberg Adolf és Nádasdy Tamás sikertelen ostroma a török ellen.
- 1602. október 2-november 15. között Ruswurm Hermann Kristóf császári tábornok sikertelen ostroma.
- 1684. július 10. : megkezdődik Károly lotharingiai herceg és Miksa Emánuel bajor választófejedelem ostroma a török ellen. Az ostromot 109 nap küzdelem után abbahagyták.
- 1686 június 24.: megkezdődik a vár visszafoglalási ostroma.
- 1686. szeptember 2.: ezen a napon foglalták vissza Budát a szövetséges hadak a törököktől.

A visszafoglalás után a falak helyreállítása azonnal meg kezdődött.

- 1849. május 4-től május 21-ig tartó ostrom után Görgey Artúr tábornok honvédseregei elfoglalják a várat a császári seregektől.
- A szabadságharc leverése után a császáriak megkezdték a romos vár kijavítását.
- Ennek során 1875 és 1882 között felépült a Várkert-bazár, lebontották a Vízi-rondellát és a hozzá csatlakozó falak Duna-parti szakaszát.
- 1944–1945-ben, a II. világháború alatt a Budai várnak még egy súlyos ostromot kellett kiállnia.
- 1946 : megkezdődik a vár és a polgárváros régészeti feltárása és helyreállítása.

### [szerkesztés] Zsigmond korában

### [szerkesztés] Hunyadi Mátyás korában

### [szerkesztés] A szabadságharc alatt

A császári csapatok 1849. január 5-én vonultak be a magyar kormány által kiürített Budára. A palota parancsnokságát Hentzi osztrák főparancsnok veszi át. Hentzi főparancsnok később innen is lövette a reformkori pesti rakpartot. A magyar honvédsereg 1849. május 21-én foglalja el a várat, a Tavaszi hadjárat részeként.

### [szerkesztés] Az Osztrák–Magyar Monarchia idején

A buffet csarnok

A palota átépítését 1896 körül Hauszmann Alajos tervei alapján végezték el. Ekkor új, barokk-neobarokk jellegű kupolát és homlokzatot kapott. Az épületben több mint 1000 gazdagon díszített királyi lakosztály volt. Híresebbek:

- Mária Terézia-szárnyban a rokokó stílusú terem
- A nagy bálterem (Hauszmann Alajos tervezte szárnyban)
- A buffet csarnok
- A Habsburg terem (egykor a kupola alatt helyezkedett el)
- Ybl Miklós által tervezett lépcsőház a kirszinavárosi szárnyban.
- A Szent Jobb kápolna (mozaik oltárképét Lotz Károly tervezte)
- A vártemplom

Az épületet Ferenc József király felavatta, azonban az épületben ő maga soha nem aludt, így budapesti rezidenciaként soha nem működött.

### [szerkesztés] Az első világháború után

A budai Vár látképe Pestről 1930 körül

A két világháború között a kormányzó rezidenciája volt.

### [szerkesztés] A második világháború után

Az elpusztult vártemplom

A második világháború során a Budavári Palota is hadszíntérérré vált, a harcokban súlyosan megsérült. Az 1945-ös bombázások alatt több találat érte, nagy része megsemmisült. Teljesen elpusztult a Vártemplom. A Szent Jobb kápolnát lebontották. A kápolna oltárának mozaikja (Lotz Károly tervezte) ma Balatonalmádiban található. A bombázások után az épület 2-3 hétig égett. A helyreállítás évtizedekig tarott, azonban háború előtti formáját nem kapta vissza. A lakosztályok rekonstrukciója nem valósult meg, ma múzeumok találhatók helyükön.

## [szerkesztés] Kultúra

### [szerkesztés] Nemzeti könyvtár

- 1985 óta itt működik az Országos Széchényi Könyvtár.

### [szerkesztés] Múzeumok

- Magyar Nemzeti Galéria
- Ludwig Múzeum (2005-től a Művészetek Palotájában működik)
- Budapesti Történeti Múzeum „Vármúzeum” gyűjteménye,
- Munkásmozgalmi Múzeum (1989 előtt).

| Ez a Budapestről szóló lap még csak csonk (azaz erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../b/u/d/Budav%C3%A1ri_Palota_6274.html"

Kategóriák: Formázandó cikkek | Csonkok (Budapest) | Csonkok 2005 júliusából | Budapest műemlékei | Magyarország kastélyai | Budapest I. kerülete

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Deutsch
- Lëtzebuergesch
- Polski