# A szótagszámlálás szabálya

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Magyar helyesírás
Rögzítése:

- a szabályzat (AkH.); szövege
- Osiris-féle Helyesírás (OH.)

Alapelvei:

- kiejtés
- szóelemzés
- hagyomány
- egyszerűsítés

További jellemzői:

- betűíró rendszerű
- latin betűs
- hangjelölő
- értelemtükröző

Egyes területei:

- különírás és egybeírás
- elválasztás

Nevezetes szabályai:

- szótagszámlálás
- mozgószabály

Írásjelek helyesírása:

- kötőjel
- nagykötőjel

Érdekességek:

- különírt összetételek
- több kötőjeles összetételek
- kiejtéstől eltérő írású köznevek

szerkeszt

A szótagszámlálás szabálya vagy szótagszámlálási szabály az AkH. 138. pontjára utal. (Időnként hatszótag-szabálynak, valamint – némileg félrevezető módon – 6 : 3-as szabálynak is nevezik.) Ez a szabály azt írja elő, hogy a túl hosszúra nyúló összetételeket a két fő összetételi tag határán tagolni kell.

Sematikusan így lehet ábrázolni:

6-nál több szótagú | → | KÖTŐJEL
ÉS
2-nél több elemből áll

(A fenti átfogalmazásából adódik a fenti, köznyelvi név is: 6-nál több szótag és legalább 3 elem.)

Az összetételek szótagszámánál a jeleket és a ragokat nem vesszük figyelembe, a képzőket azonban igen.

A labdarúgócsapataitokkal szó például tíz szótagos, de a szabály szempontjából csak az számít, hogy töve, a labdarúgócsapat csupán hat szótagos, így ragozott alakjában is egybeíródik. – A labdarúgó-bajnokság szó viszont már önmagában is hét szótagos, úgyhogy kötőjellel íródik, akárcsak az összes többi ragozott alakja.

Ami a képzőket illeti, érdemes ügyelni rá, hogy pl. az -i is közéjük tartozik, tehát a szótagszámnál figyelembe veendő. Így például az egybeírt, hat szótagos vendéglátóipar szóból kötőjellel írandó vendéglátó-ipari alakot képezhet, mivel az utóbbi már 7 szótagosnak számít.

Önálló szóelemnek számítanak:

- az önállóan is használatos, egyszerű tőszavak,
  - még azok is, amelyek nem ismerhetők fel azonnal (pl. az ékszer, a rendszer és a műhely is kételemű),
- az idegen szavaknak a magyarban önállóan is használatos elemei, pl. centi-, deci-, extra-,
- a két vagy több szótagos igekötők, pl. előadás, előrelépés, visszafizetés.

Nem számítanak önálló szóelemnek:

- az egy szótagos igekötők, pl. ki-, be-.

Szótagnak számít:

- minden egyes kiejtett magánhangzó;
  - a kettőshangzókban szereplők külön-külön, pl. az autóbusz 4 szótagos, az óriás 3 szótagos, ezért az autóbusz-vezető alak 7 szótagosnak számít, így kötőjellel írjuk.

A szótagszámlálás szabálya különírt szókapcsolatok egyik tagján belül is érvényesülhet, ha ez a szóelem maga is egy 6-nál több szótagú, 2-nél több elemű összetétel, pl. hitelkártya-igénylő lap, cunami-előrejelző rendszer.

## [szerkesztés] A szótagszámlálás és a mozgószabály

Ha egy maximum hat szótagú összetételben kötőjel van, az gyakran a 2. mozgószabály eredménye, pl. az aranyékszer-vásár a különírt arany ékszer szóból ered. (Kötőjel természetesen más okokból is szerepelhet rövidebb összetételben, pl. rövidítések után.)

Hatnál több szótagú, kötőjeles szóalakoknál azonban az összetételi tagok eredeti írásmódját nem lehet automatikusan megállapítani, mivel ezek a szavak egyaránt létrejöhetnek különírt tagokból a mozgószabály révén, vagy egybeírt tagokból a szótagszámlálás szabálya alapján. Így pl. a napköziotthon-vezető alak a különírt napközi otthon szókapcsolatból jön létre a mozgószabállyal, az ugyanannyi szótagos, szintén kötőjeles mobiltelefon-eladás alak viszont az egybeírt mobiltelefon szóösszetételből ered a szótagszámlálás elve alapján.

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../a/_/s/A_sz%C3%B3tagsz%C3%A1ml%C3%A1l%C3%A1s_szab%C3%A1lya.html"

Kategória: Magyar helyesírás

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés