# Belarusz ábécé

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

A belarusz ábécé (belaruszul Беларускі альфабэт) a Belarusz Köztársaság egyik hivatalos nyelvének, a belarusznak az írására használatos. A cirill írásrendszer egy változata, a korai cirill ábécéből alakult ki a 16. század folyamán.

A belarusz ábécé
А а | Б б | В в | Г г | Д д | Е е | Ё ё | Ж ж | З з | І і | Й й
К к | Л л | М м | Н н | О о | П п | Р р | С с | Т т | У у | Ў ў
Ф ф | Х х | Ц ц | Ч ч | Ш ш | Ы ы | Ь ь | Э э | Ю ю | Я я | '

A belarusznak van egy tradicionális latin betűs írása is, ezt lásd a Łacinka ábécé című cikkben!

## [szerkesztés] A betűk neve és kiejtése

A belarusz nyelvben használt betűk és jelek
Nagybetű | Kisbetű | Név | IPA | X-SAMPA
--- | --- | --- | --- | ---
А | а | а [a] | [a] | /a/
Б | б | бэ [be] | [b] | /b/
В | в | вэ [ve] | [v] | /v/
Г | г | гэ [ɦe] | [ɦ] | /h\/
Д | д | дэ [de] | [d] | /d/
Е | е | е [je] | [je], [ʲe] | /je/, /'e/ vagy /_je/
Ё | ё | ё [jo] | [jo], [ʲo] | /jo/, /'o/ vagy /_jo/
Ж | ж | жэ [ʒe] | [ʒ] | /Z/
З | з | зэ [ze] | [z] | /z/
І | і | і [i] | [i], [ʲi], [ji] | /i/
Й | й | йот [jot] | [j] | /j/
К | к | ка [ka] | [k] | /k/
Л | л | эл [el] | [l] | /l/
М | м | эм [em] | [m] | /m/
Н | н | эн [en] | [n] | /n/
О | о | о [o] | [o] | /o/
П | п | пэ [pe] | [p] | /p/
Р | р | эр [er] | [r] | /r/
С | с | эс [es] | [s] | /s/
Т | т | тэ [te] | [t] | /t/
У | у | у [u] | [u] | /u/
Ў | ў | у нескладовае / у кароткае [u ɲeskladoˈvaje] vagy [u kaˈrotkaje] | [w] | /w/
Ф | ф | эф [ef] | [f] | /f/
Х | х | ха [xa] | [x] | /x/
Ц | ц | цэ [ʦe] | [ʦ] | /ts/
Ч | ч | чэ [ʧe] | [ʧ] | /tS/
Ш | ш | ша [ʃa] | [ʃ] | /S/
Ы | ы | еры [ˈjerɪ] | [ɪ] | /I/
Ь | ь | мяккі знак [ˈmʲakkʲi znak] | [ʲ] | /'/ vagy /_j/
Э | э | э [e] | [e] | /e/
Ю | ю | ю [ju] | [ju], [ʲu] | /ju/, /'u/ vagy /_ju/
Я | я | я [ja] | [ja], [ʲa] | /ja/, /'a/ vagy /_ja/
’ |  | апостроф [aˈpos.trof] | – | –

A belarusz írás csaknem teljesen fonetikus. Két, a nyelvben megtalálható mássalhangzóhoz nem tartozik külön betű, hanem két betű kombinációjaként írják őket. Ezek a дж /ʤ/ és a дз /ʣ/.

Bizonyos magánhangzók előtt (е, ё, і, ю, я) a mássalhangzók meglágyulnak (palatalizálódnak). A megelőző mássalhangzó lágyulását jelzi a lágyságjel (ь) is.

Az aposztróf azt jelzi, hogy a megelőző mássalhangzó nem palatizálódik. Például a п’ю szóban a п nem lágy, a ю kiejtése pedig [ju]: [pju].

A betűk átírása a 2000-ben elfogadott hivatalos nemzeti rendszert mutatja.

## [szerkesztés] Latin betűs átírás

nagybetű | kisbetű | NSR[1] | Łacinka[2] | GOST[3] | ISO 9[4] | ALA-LC[5] | BGN/PCGN[6] | WWS[7] | Magyar[8]
--- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | ---
А | а | a | a | a | a | a | a | a | a
Б | б | b | b | b | b | b | b | b | b
В | в | v | v | v | v | v | v | v | v
Г | г | h | h | h | g | h | h | h | h
Д | д | d | d | d | d | d | d | d | d, gy[9]
Е | е | ie, je[10] | ie, je[11], e[12] | e | e | e | ye | e | je, e[13]
Ё | ё | io, jo[14] | io, jo[15], o[16] | ë | ë | io | yo | ё | jo, o[17]
Ж | ж | ž | ž | ž | ž | zh | zh | ž | zs
З | з | z | z, ź[18] | z | z | z | z | z | z
І | і | i | i, ji[19] | i | ì | i | i | i | i[20]
Й | й | j | j | j | j | ĭ | y | j | j
К | к | k | k | k | k | k | k | k | k
Л | л | l | ł, l[21] | l | l | l | l | l | l
М | м | m | m | m | m | m | m | m | m
Н | н | n | n, ń[22] | n | n | n | n | n | n, ny[23]
О | о | o | o | o | o | o | o | o | o
П | п | p | p | p | p | p | p | p | p
Р | р | r | r | r | r | r | r | r | r
С | с | s | s, ś[24] | s | s | s | s | s | sz
Т | т | t | t | t | t | t | t | t | t, ty[25]
У | у | u | u | u | u | u | u | u | u
Ў | ў | ú | ŭ | u | ŭ | ŭ | w | w | u
Ф | ф | f | f | f | f | f | f | f | f
Х | х | ch | ch | h | h | kh | kh | x | h
Ц | ц | c | c, ć[26] | c | c | ts | ts | c | c
Ч | ч | č | č | č | č | ch | ch | č | cs
Ш | ш | š | š | š | š | sh | sh | š | s
Ы | ы | y | y | y | y | y | y | y | i
Ь | ь | ' | ' | ' | ' | ' | ' | ' | -
Э | э | e | e | è | è | ė | e | è | e
Ю | ю | iu, ju[27] | iu, ju[28], u[29] | ju | û | iu | yu | ju | ju, u[30]
Я | я | ia, ja[31] | ia, ja[32], a[33] | ja | â | ia | ya | ja | ja, a[34]
’ |  | - | - | " | ’ | - | - | - | -

Idegen szavakból átírt г-t általában g-nek eljtik és így is írjuk át: Магдэбургскі - Magdeburgski.

1. ^ NSR - National System of Romanization - Hivatalos nemzeti átírás, Мінск (Minsk), 2000
2. ^ Łacinka - Tradicionális nemzeti átírás; in: Jazep Losik: Biełaruski pravapis, Minsk 1943
3. ^ Государственный Стандарт (Gosudarstvennyj Standart), Москва (Moskva), 1983
4. ^ ISO 9:1995, International Organization for Standardization, 1995
5. ^ America Library Association & Library of Congress, Washington, 1997
6. ^ United Nations Romanization Systems for Geographical Names. Report on Their Current Status. Compiled by the UNGEGN Working Group on Romanization Systems. Version 1.3. March 2000.
7. ^ The World's Writing Systems, New York, 1996
8. ^ Hagyományos (MTA által javasolt) átírás
9. ^ Е, ё, ь, ю, я előtt
10. ^ Szó elején, magánhangzó és ’, ь, ў után
11. ^ Szó elején, magánhangzó és ’ után
12. ^ Л után
13. ^ A д, н, т után e, és meglágyítja ezeket a hangokat (gy, ny, ty), máskor je
14. ^ Szó elején, magánhangzó és ’, ь, ў után
15. ^ Szó elején, magánhangzó és ’ után
16. ^ Л után
17. ^ A д, н, т után o, és meglágyítja ezeket a hangokat (gy, ny, ty), máskor jo
18. ^ Е, ё, ь, ю, я előtt
19. ^ Szó elején, magánhangzó és ’ után
20. ^ Az előtte álló д, н, т betűket meglágyítja (gy, ny, ty)
21. ^ Е, ё, і, ь, ю, я előtt
22. ^ Е, ё, ь, ю, я előtt
23. ^ Е, ё, ь, ю, я előtt
24. ^ Е, ё, ь, ю, я előtt
25. ^ Е, ё, ь, ю, я előtt
26. ^ Е, ё, ь, ю, я előtt
27. ^ Szó elején, magánhangzó és ’, ь, ў után
28. ^ Szó elején, magánhangzó és ’ után
29. ^ Л után
30. ^ A д, н, т után u, és meglágyítja ezeket a hangokat (gy, ny, ty), máskor ju
31. ^ Szó elején, magánhangzó és ’, ь, ў után
32. ^ Szó elején, magánhangzó és ’ után
33. ^ Л után
34. ^ A д, н, т után a, és meglágyítja ezeket a hangokat (gy, ny, ty), máskor ja

## [szerkesztés] Kapcsolódó cikkek

- Belarusz nyelv
- Cirill írás
- Łacinka ábécé

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

- Omniglot.com
- Belarusz átírás
- Transliteration of Non-Roman Scripts
- A hivatalos átírásról (orosz)

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../b/e/l/Belarusz_%C3%A1b%C3%A9c%C3%A9.html"

Kategóriák: Cirill eredetű ábécék | Fehéroroszország

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Беларуская
- Polski
- Русский
- Українська