# Bernáth Aurél

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Bernáth Aurél (Marcali, 1895. november 13. – Budapest, 1982. március 13.) magyar festőművész, grafikus, művészpedagógus

## [szerkesztés] Élete

Rippl-Rónai Ödön tanácsára kezdett el a festészettel foglalkozni, akivel Kaposvárott ismerkedett meg. Majd Nagybányán tanult tovább, Réti István és Thorma János festőművészek irányítása alatt.1921-ben Bécsbe költözött, ahol expresszionista és absztrakt stílusban kezdett festeni. 1926-ig élt Bécsben és Berlinben. 1930-as években visszatért a Nagybányai festőiskola tradícióihoz. Festészetére egyre inkább a nagybányai hagyományokon alapuló impresszionista stílus vált jellemzővé. Erőteljesen szembe helyezkedett a nonfiguratív ábrázolás móddal. 1927-ben Pöstyénbe költözött. Erre az időre tehetők, lírai hangulatú, egyedi színvilágú, filozofikus műveinek keletkezése: (Riviéra). 1926-ban a Képzőművészek Új Társasága csoport tagja lett. Az 1930-as években a Gresham kör vezetője volt. Legjelentősebb művei ekkor születtek, (Reggel, Tél, Aratóünnepre menő lány). 1945-ben a Magyar Képzőművészeti Főiskola tanára lett. 1930-tól rendszeres látogatója volt a Szolnoki Művésztelepnek. Az 1940-es években képeinek hangvétele, az addig lírai stílusból átment a ridegebb színvilágba és ábrázolásba. A festészet mellett, grafikai, falképfestői és írói munkássága is jelentős. Kiemelkedő egyéniségű, klasszikus stílust képviselő festőművész volt. Szülővárosában Marcaliban, róla elnevezett galériát nyítottak.[1]

## [szerkesztés] Kiállítások

- 1928, Műcsarnok Tavaszi Tárlat
- 1928, Ernst Múzeum, Gyűjteményes kiállítás
- 1937, Frankel Szalon
- 1939, Ernst Múzeum
- 1956, Ernst Múzeum
- 1959, Brüsszeli Nemzetközi Kiállítás
- 1962, Velencei Biennálé
- 1957, Prága
- 1962, London
- 1971, Kaposvár
- 1972, Budapest Történeti Múzeum
- 1975, Művészeti Akadémia, Moszkva
- 1977, Tihany
- 1978, Hatvani Galéria
- 1985, Ernst Múzeum emlékkiállítás
- 1999, Festőterem, Sopron

## [szerkesztés] Köztéri művei

- A Dunán (secco, 1959, Budapest, Metropol Szálló étterme, 1969-ben elpusztult)
- Hőerőmű (secco, 1960, Inota, Inotai Hőerőmű Kultúrháza)
- Történelem (freskó, 1967, Budapest, MTA Régészeti Intézet)
- Munkásállam (secco, 1970, Budapest, MSZMP Központi Bizottság Székháza)
- Szentivánéji álom, Az ember tragédiája (freskó, secco, 1973, Budapest, Erkel Színház)
- Pannó (1974, Kaposvár, Házasságkötő terem).

## [szerkesztés] Díjak

- 1929, Szinnyei Társaság. nagydíj
- 1948, Kossuth-díj
- 1950, Munkácsy-díj
- 1952, Érdemes művész
- 1964, Kiváló művész
- 1970, Kossuth-díj

## [szerkesztés] Írásai

- Magyar Művészet című. folyóirat (1948–1949) szerkesztője
- Írások a művészetről, 1947
- A Múzsa körül, 1962
- A Múzsa udvarában, 1967
- Így éltünk Pannóniában, 1956
- Utak Pannóniából, , 1960
- Gólyáról, Helgáról, halálról, 1971
- A kisebb világok, 1974
- Feljegyzések éjfél körül, 1976
- Egy festő feljegyzései, 1978

## [szerkesztés] Irodalom

- Hevesy Iván, Bernáth Aurél albuma (Nyugat, 1923)
- Oltványi Imre, Bernáth Aurél újabb képei (Magyar Művészet, 1935)
- Molnár Zsuzsa, Bernáth Aurél csendéletei (Magyar Nemzeti Galéria Közleményei, 1959)
- Genthon István, Bernáth Aurél (Budapest, 1964)
- Pataky Dénes, Bernát Aurél (Budapest, 1972)
- Illés Endre, Rend és dráma. Vallomás Bernáth Aurélról (Művészet, 1985. 7. sz.)
- Heitler László, Bernáth Aurél képeiről (Somogy, 1987. 4. sz.)

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

1. ^ http://www.muvhaz-marcali.hu/bernath/index.html

Életrajz

Festmények

Képek

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../b/e/r/Bern%C3%A1th_Aur%C3%A9l_4388.html"

Kategória: Magyar festők

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés