# Bojtosúszójú halak és tüdőshalak

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Sarcopterygii
Bojtosúszós maradványhal (Latimeria chalumnae)
Rendszertan

Ország: | Állatok (Animalia)
Törzs: | Gerinchúrosok (Chordata)
Altörzs: | Gerincesek (Vertebrata)
Altörzság: | Állkapcsosok (Gnathostomata)
Főosztály: | Csontos halak (Osteichthyes)
Osztály: | Sarcopterygii

Egyéb név
Crossopterygii

A Wikifajok tartalmaz Bojtosúszójú halak és tüdőshalak témájú rendszertani információt.

A Wikimedia Commons tartalmaz Bojtosúszójú halak és tüdőshalak témájú médiaállományokat.

A Sarcopterygii vagy Crossopterygii a csontos halak (Chondrichthyes) főosztályának egyik osztálya.

Ez az osztály az evolúció kutatása szempontjából az egyik legfontosabb csoportnak tekinthető. Legkorábbi fosszíliáik az alsó devon időszakából származnak, virágkorukat a karbonban élték.

Az evolúciósan „regresszív” bojtosúszójú halak (Coelacanthimorpha) alosztályába ma már csak két élő faj tartozik, az 1938-as megtalálásáig kihaltnak vélt bojtosúszós maradványhal (Latimeria chalumnae) és az 1999-ben felfedezett Latimeria menadoensis, a két „élő kövület”. A bojtosúszójú halak kihalt fajai többségükben nagytestű (1,5–2 méteres) mélytengeri ragadozók, elevenszülő halak voltak, elzsírosodott úszóhólyaggal és koponyaüregüknek csak 1%-át kitöltő (kb. 3 grammos) aggyal.

Evolúciós szempontból fontosabb a számos „progresszív” jelleget mutató ripidiszciák (Rhipidistia) csoportja, amelyhez egyrészt a kihalt Tetrapodomorpha alosztály, másrészt a hat ma élő fajjal rendelkező tüdőshalak (Dipnoi) alosztálya tartozik. A ripidiszciák oxigénhiányos édesvízi pocsolyákban élnek és funkcionáló tüdővel is rendelkeznek. Fontos kiemelni, hogy a tüdő az ősi halak számos csoportjában mint kiegészítő légzőszerv működött és csak másodlagosan alakult át a légzéstől független úszóhólyaggá. A Tetrapodomorpha alosztály tagjai között lehettek a kétéltűek (és így valamennyi négylábú állat) ősei, és perm környéki kihalásuk is valószínűleg a jobban alkalmazkodó szárazföldi utódaik adaptív radiációjával magyarázható.

A bojtosúszójúak páros úszókkal és néhány páratlan úszóval rendelkeznek. Ez utóbbiakat a testükhöz izmos, pikkelyekkel borított nyél kapcsolja, ami azonos eredetű a négylábú állatok végtagjaival. Belükben spirális redő található. A bojtosúszós maradványhal orrürege vakon végződik, a ripidiszciáké viszont összeköttetésben van a légutakkal.

## [szerkesztés] Rendszerezés

Az osztályhoz az alábbi alosztályok és rendek tartoznak:

- Bojtosúszójú halak (Coelacanthimorpha) alosztály
  - Bojtosúszójúhal-alakúak (Coelacanthiformes) rend

- Rhipidistia csoport
  - Tüdőshalak (Dipnoi) alosztály
    - Tüdőshalalakúak (Ceratodontiformes) rend
    - Gőtehalalakúak (Lepidosireniformes) rend
  - Tetrapodomorpha alosztály – kihalt
    - Rhizodontida rend – kihalt
    - Panderichthyida rend – kihalt

## [szerkesztés] Forrás

- A faj a Természetvédelmi Világszövetség Vörös Listáján

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../b/o/j/Bojtos%C3%BAsz%C3%B3j%C3%BA_halak_%C3%A9s_t%C3%BCd%C5%91shalak.html"

Kategória: Csontos halak

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Български
- Català
- Deutsch
- Esperanto
- Español
- Suomi
- Français
- עברית
- Italiano
- 日本語
- Lietuvių
- Nederlands
- Occitan
- Polski
- Português
- Runa Simi
- Русский
- Slovenčina
- Српски / Srpski
- Svenska
- Türkçe
- Tiếng Việt
- 中文