# Bihar vármegye

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Bihar vármegye (11. század – 1950)
Székhely | Nagyvárad
Terület | 10,657 km²
Népesség | 646 300 (1910)
Nemzetiségek | magyarok, románok stb.

Bihar vármegye (románul: Comitatul Bihor, németül: Komitat Bihar; latinul: Comitatus Bihariensis) közigazgatási egység volt a Magyar Királyság partiumi részében. Az egykori vármegye területének keleti fele ma Románia, míg nyugati fele Magyarország része.

## [szerkesztés] Földrajz

Bihar vármegye volt Magyarország harmadik legnagyobb területű vármegyéje. A vármegye délkeleti részét az Erdélyi-szigethegység, míg északnyugati részét az Alföld foglalta el. Fontosabb folyóvizei a Körösök és a Berettyó. Északról Hajdú, Szabolcs és Szatmár vármegyék, keletről Szilágy, Kolozs és Torda-Aranyos vármegyék, délről Arad, nyugatról pedig Békés vármegyék határolták.

## [szerkesztés] Történelem

Bihar vármegye a legelőször alapított vármegyék közé tartozott. A 11. században jött létre. 1918-ban a vármegyének 4/5-e Románia része lett, csak 1/5-öd részt hagytak meg Magyarországnak. A II. világháború alatt rövid időre visszakerült Magyarországhoz az elszakított területe nagyobb hányada is, de ez később újra Románia részévé vált. Közben a nyugati, Magyarországnak hagyott rész 1950-ben egyesült a korábbi Hajdú vármegyével, így létrejött a ma is létező Hajdú-Bihar megye.

## [szerkesztés] Közigazgatás

A 20. század elején a vármegye tizenhét járásra volt felosztva:

- Béli járás, székhelye Bél
- Belényesi járás, székhelye Belényes
- Berettyóújfalvi járás, székhelye Berettyóújfalu
- Biharkeresztesi járás, székhelye Biharkeresztes
- Cséffai járás, székhelye Cséffa
- Derecskei járás, székhelye Derecske
- Élesdi járás, székhelye Élesd
- Érmihályfalva, székhelye Érmihályfalva
- Központi járás, székhelye Nagyvárad (egyetlen törvényhatósági jógú város)
- Magyarcsékei járás, székhelye Magyarcséke
- Margittai járás, székhelye Margitta
- Nagyszalontai járás, székhelye Nagyszalonta
- Sárréti járás, székhelye Biharnagybajom
- Szalárdi járás, székhelye Szalárd
- Székelyhidi járás, székhelye Székelyhid
- Tenkei járás, székhelye Tenke
- Vaskohi járás, székhelye Vaskoh

A Magyar Királyság vármegyéi 1881-1920
Abaúj-Torna | Alsó-Fehér | Arad | Árva | Bács-Bodrog | Baranya | Bars | Békés | Bereg | Beszterce-Naszód | Bihar | Borsod | Brassó | Csanád | Csík | Csongrád | Esztergom | Fejér | Fogaras | Gömör és Kis-Hont | Győr | Hajdú | Háromszék | Heves | Hont | Hunyad | Jász-Nagykun-Szolnok | Kis-Küküllő | Kolozs | Komárom | Krassó-Szörény | Liptó | Máramaros | Maros-Torda | Moson | Nagy-Küküllő | Nógrád | Nyitra | Pest-Pilis-Solt-Kiskun | Pozsony | Sáros | Somogy | Sopron | Szabolcs | Szatmár | Szeben | Szepes | Szilágy | Szolnok-Doboka | Temes | Tolna | Torda-Aranyos | Torontál | Trencsén | Turóc | Udvarhely | Ugocsa | Ung | Vas | Veszprém | Zala | Zemplén | Zólyom

Horvát-Szlavónország vármegyéi
Belovár-Kőrös | Lika-Krbava | Modrus-Fiume | Pozsega | Szerém | Varasd | Verőce | Zágráb

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../b/i/h/Bihar_v%C3%A1rmegye.html"

Kategória: A Magyar Királyság vármegyéi

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Italiano