# Csanád vármegye

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Csanád vármegye (11. század – 1950)
Székhely | Makó
Terület | 1715 km²
Népesség | 140 007 (1910)
Nemzetiségek | magyarok stb.

Csanád vármegye (németül: Komitat Tschanad; latinul: Comitatus Chanadiensis vagy Chenadiensis) közigazgatási egység volt a Magyar Királyság középső, alföldi részén. A vármegye területe jelenleg nagyobb részt Magyarországhoz, kisebb részt Romániához tartozik.

## [szerkesztés] Földrajz

A vármegyét északon Békés és Arad vármegyék, keleten Arad vármegye, délen Torontál vármegye, nyugaton pedig Csongrád és Békés vármegyék határolták.

Csanád vármegye egykori területének legnagyobb része síkság, keleten néhol dombok is találhatóak. Legfontosabb folyói: északon a Maros, délen a Szárazér (a Holt-Maros egyik ága). Csanád vármegye a Magyar Királyság egyik legtermékenyebb mezőgazdasági területe volt.

## [szerkesztés] Történelem

Csanád vármegye területe a török hódoltság időszakától eltekintve mindig Magyarország szerves része volt. 1918-ban a vármegye keleti részén található Nagylak és környéke román megszállás alá került, majd a trianoni békeszerződés következtében Romániához csatolták. Az el nem csatolt rész egyesült Torontál vármegye északi, Magyarországon maradt részével, illetve Arad vármegye nyugati részével, így jött létre Csanád-Arad-Torontál vármegye. Ez a közigazgatási egység 1950-ig létezett, ekkor Csanád vármegye területét felosztották az új Békés megye és Csongrád megye között. A Romániához csatolt terület ma Arad megye részét képezi.

## [szerkesztés] Lakosság

1910-ben a vármegyének összesen 140 007 lakosa volt, így Csanád vármegye területe volt az egyik legsűrűbben lakott a Magyar Királyságon belül. Az etnikai összetétel a következő volt:

- 103 242 magyar
- 17 274 szlovák
- 13 982 román
- 3981 szerb
- 1182 német

A magyarok a vármegye minden járásában többségben voltak, kivétel volt a Nagylaki járás, ahol a románok és a szlovákok alkottak többséget. A szerbek a Battonyai járásban éltek, míg a németek elszórtan.

A vármegye lakosságából 71 610 római katolikus, 25 234 kálvinista, 18 384 lutheránus, 4520 görög katolikus, 16 567 ortodox és 3254 zsidó.

## [szerkesztés] Közigazgatás

1910-ben a vármegye négy járásra volt felosztva:

- Battonyai járás, székhelye Battonya
- Központi járás, székhelye Makó (törvényhatósági jógú város is egyben)
- Mezőkovácsházi járás, székhelye Mezőkovácsháza
- Nagylaki járás, székhelye Nagylak

A Magyar Királyság vármegyéi 1881-1920
Abaúj-Torna | Alsó-Fehér | Arad | Árva | Bács-Bodrog | Baranya | Bars | Békés | Bereg | Beszterce-Naszód | Bihar | Borsod | Brassó | Csanád | Csík | Csongrád | Esztergom | Fejér | Fogaras | Gömör és Kis-Hont | Győr | Hajdú | Háromszék | Heves | Hont | Hunyad | Jász-Nagykun-Szolnok | Kis-Küküllő | Kolozs | Komárom | Krassó-Szörény | Liptó | Máramaros | Maros-Torda | Moson | Nagy-Küküllő | Nógrád | Nyitra | Pest-Pilis-Solt-Kiskun | Pozsony | Sáros | Somogy | Sopron | Szabolcs | Szatmár | Szeben | Szepes | Szilágy | Szolnok-Doboka | Temes | Tolna | Torda-Aranyos | Torontál | Trencsén | Turóc | Udvarhely | Ugocsa | Ung | Vas | Veszprém | Zala | Zemplén | Zólyom

Horvát-Szlavónország vármegyéi
Belovár-Kőrös | Lika-Krbava | Modrus-Fiume | Pozsega | Szerém | Varasd | Verőce | Zágráb

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../c/s/a/Csan%C3%A1d_v%C3%A1rmegye.html"

Kategória: A Magyar Királyság vármegyéi

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Русский