# Aragónia

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Zászló
Adatok
Székhelye: | Zaragoza
Területe: | 47 719 km²
Lakossága: | 1 217 514 fő
Népsűrűség: | 26 fő/km²
Tartományai: | Zaragoza Huesca Teruel
Hivatalos honlap: | Gobierno de Aragón.es
Politika
Elnök: | Marcelino Iglesias Ricou
Térkép

## [szerkesztés] Fekvése

Aragónia lényegében az Ebro-medencét öleli fel, melyet északon a Pireneusok, délnyugaton a Mezeta külső pereme fog közre, a Földközi-tenger felé pedig a Katalóniai-hegység zár le.

## [szerkesztés] Természeti környezete, felszíne

Domborzata: Egyhangú dombvidék, kissé komor jelleggel, körös – körül hegyek övezik. Éghajlata: A tartomány klímája kontinentális, rendkívül száraz nyárral, melyben a fojtogató, forró calina (ún. szárazlégköri homály) telepszik rá a szürkés síkságokra.

### [szerkesztés] Tájai

- Felső-Aragónia: a Pireneusok hegyei magasodnak itt. Lélegzet elállító táj mélyen bevágott völgyekkel, kis falvakkal.

- Ebro-medence: régen tengeröböl volt, mely aztán feltöltődött. Teraszosan épült ki, magas sótartalmú talajjal, elsztyeppésedett területekkel.

- Alsó-Aragónia: az Ebro-völgye szélén dombos vidék emelkedik (Piedra, Daroca, Alcaniz) szőlőhegyekkel és olivaföldekkel. Jellemzőek a sziklaszirtekre épült függőfalvak. Része a Montes Universales: Teruel magasföldjei tartoznak ide, itt ered pár folyó: a Guadalquivir, a Turia, a Júcar és a Tajo.

## [szerkesztés] Népessége

A terület ritkán lakott csekély számú településsel, de ezek is a folyó partján fekszenek. Székhelye Zaragoza egy huertán fejlődött ki, mandula, olajbogyó, füge és bor terem itt.

## [szerkesztés] Közigazgatása

### [szerkesztés] Tartományok

Tartományainak (provincia) száma: 3.

- Zaragoza provincia – központja: Zaragoza
- Huesca provincia – központja: Huesca
- Teruel provincia – központja: Teruel

### [szerkesztés] Megyék

Megyéinek rendszere (comarca) : összesen 33 megyéből áll.

No. | Név | Közigazgatási központ | Provincia
1 | Jacetania | Jaca | Huesca, Zaragoza
2 | Alto Gállego | Sabiñánigo | Huesca
3 | Sobrarbe | Aínsa y Boltaña | Huesca
4 | Ribagorza | Graus y Benabarre | Huesca
5 | Cinco Villas | Ejea de los Caballeros | Zaragoza
6 | Hoya de Huesca/Plana de Uesca | Huesca | Huesca, Zaragoza
7 | Somontano de Barbastro | Barbastro | Huesca
8 | Cinca Medio | Monzón | Huesca
9 | La Litera/La Llitera | Binéfar y Tamarite de Litera | Huesca
10 | Bajo Cinca/Baix Cinca | Fraga | Huesca, Zaragoza
11 | Monegros | Sariñena | Huesca, Zaragoza
12 | Tarazona y el Moncayo | Tarazona | Zaragoza
13 | Campo de Borja | Borja | Zaragoza
14 | Aranda | Illueca | Zaragoza
15 | Ribera Alta del Ebro | Alagón | Zaragoza
16 | Valdejalón | La Almunia de Doña Godina | Zaragoza
17 | Zaragoza | Zaragoza | Zaragoza
18 | Ribera Baja del Ebro | Quinto | Zaragoza
19 | Bajo Aragón-Caspe/Baix Aragó-Casp | Caspe | Zaragoza
20 | Comunidad de Calatayud | Calatayud | Zaragoza
21 | Campo de Cariñena | Cariñena | Zaragoza
22 | Campo de Belchite | Belchite | Zaragoza
23 | Bajo Martín | Híjar | Teruel
24 | Campo de Daroca | Daroca | Zaragoza
25 | Jiloca | Calamocha y Monreal del Campo | Teruel
26 | Cuencas Mineras | Montalbán y Utrillas | Teruel
27 | Andorra-Sierra de Arcos | Andorra | Teruel
28 | Bajo Aragón | Alcañiz | Teruel
29 | Comunidad de Teruel | Teruel | Teruel
30 | Maestrazgo | Cantavieja | Teruel
31 | Sierra de Albarracín | Albarracín | Teruel
32 | Gúdar-Javalambre | Mora de Rubielos | Teruel
33 | Matarraña | Valderrobres y Calaceite | Teruel

## [szerkesztés] Gazdasága

Aragóniában a magas só – és gipsztartalma miatt terméketlen, félsivatagos táj sztyeppének tűnik és silány juhlegelők borítják. A gabona és zöldségtermesztése a folyók, főként az Ebro és a Segre partvidékére korlátozódnak. Öntözésre csak a Császár - csatorna alkalmas, mely az Ebro vonalát követi (90 km). Öntözéses mezőgazdasága és állattenyésztése mellett az élelmiszeripar és a bányászat ad megélhetést az itt lakóknak.

## [szerkesztés] Jelentős városai

- Zaragoza a tartomány fővárosa.
- Huesca a Pireneusok lábánál fekszik páratlanul szép természeti környezetben.
- Teruel városa hosszú ideig arab uralom alatt állt, a mudéjár építészet példáival hívja fel magára a figyelmet. Különösen székesegyháza, továbbá a San Martín, a San Pedro és a Salvador templom kiemelkedő.

## [szerkesztés] Története

A kisebb Navarrával együtt alakított közös királyságot. Innen indult el a spanyol föld visszahódítása az araboktól, a reconquista. Aragónia volt az egyetlen spanyol föld, amelyet magyar uralkodó felkeresett: Zsigmond király látogatott ide a konstanci zsinat idején a királyi párhoz.

## [szerkesztés] Források

- Baedeker Spanyolország (Ikon Kiadó Kft., Bp. 1992.) ISBN 963 7948 14 7

Spanyolország autonóm közösségei
Andalúzia | Aragónia | Asztúria | Baleár-szigetek | Baszkföld | Ceuta | Extremadura | Galícia | Kanári-szigetek Kantábria | Kasztília-La Mancha | Kasztília-León | Katalónia | La Rioja | Madrid | Melilla | Murcia | Navarra | Valencia

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../a/r/a/Arag%C3%B3nia.html"

Kategória: Spanyolország autonóm közösségei

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Aragonés
- العربية
- Asturianu
- Български
- Català
- Česky
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- فارسی
- Suomi
- Français
- Arpitan
- Gaeilge
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Bahasa Indonesia
- Italiano
- 日本語
- ქართული
- Kernewek
- Latina
- Ladino
- Lëtzebuergesch
- Māori
- Nederlands
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Occitan
- Иронау
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Simple English
- Slovenčina
- Српски / Srpski
- Svenska
- ไทย
- Tagalog
- Türkçe
- Українська
- 中文