# ALGOL programozási nyelv

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Az ALGOL (angolul: ALGOrithmic Language, magyarul kb. algoritmikus nyelv) imperatív programozási nyelv, melyet az 1950-es években fejlesztett ki egy európai és amerikai számítástechnikával foglalkozó tudósokból álló bizottság, többek közt azzal a céllal, hogy kijavítsák a FORTRAN egyes hibáit. Eredetileg IAL-nak nevezték el (International Algorithmic Language), de ezt a rövidítést elvetették. Három fő változata van: az ALGOL 58, az ALGOL 60 és az ALGOL 68, ezek közül az ALGOL 60 a legismertebb. A cikk további részében főként erről lesz szó.

Évtizedeken keresztül az ALGOL-t, vagy ennek egy változatát használták algoritmusokkal foglalkozó cikkekben azok leírásáhaz. Több újítása volt a nyelvnek az előtte lévő programnyelvekkel szemben, néhány példa:

- Három szintaxist határoztak meg
- Az utasításokat nem kellett külön sorba írni, hanem pontosvessző választotta el azokat
- Blokk-struktúra, ami a későbbi nyelvekben szinte általánossá vált (C, Pascal). Azaz az összetartozó utasításokat begin és end szavak közé tettek
- Minden blokk új névteret határoz meg
- Egymásba ágyazott procedúrák
- Rekurzió (ami azelőtt imperatív nyelvekben nem volt)
- Név szerinti és érték szerinti paraméterátadás. Ezt a későbbi nyelvekben a cím és érték szerinti paraméterátadás közti különbség váltotta fel.
- Nyelvtanát a Backus-Naur forma szerint írták le.

Az ALGOL 60 jelentősége abból is látszik, hogy szinte minden utána kitalált programozási nyelvre hatással volt, így a C-re, Pascal-ra, Simula-ra stb. is.

Mivel az ALGOL 60 szabvány nem tartalmazott kiíró utasítást, a szokásos „Helló, világ!” programot a hagyományos értelemben nem lehet megírni. A GNU MARST kiegészítéseivel viszont így nézne ki egy ilyen program:

    begin
      outstring(1, "Helló, világ!");
    end

Megjegyzés: A példában egyébként nincsen szükség se a pontosvesszőre, se a begin, end párra, mivel egy utasítást nem szükséges csoportosítani. Ez szemben áll több későbbi programnyelvvel, itt csupán a Pascallal való hasonlatosság szemléltetésére néz ki így.

Forrás: Revised Report on the Algorithmic Language Algol 60

Ez a cikk az angol Wikipedia idevágó cikkéből is tartalmaz információt, további tudnivalókért fordulj a [1] honlaphoz

| Ez az informatikai tárgyú lap még csak csonk (azaz erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!

Főbb programozási nyelvek (továbbiak)
Kereskedelmi: ABAP | Ada | Awk | C | C++ | C# | COBOL | Delphi | Fortran | Java | JavaScript | Lisp | Objective-C | Perl | PHP | PL/SQL | Python | SAS | sh | SQL | Visual Basic

Oktatási: Eiffel | Haskell | Logo | SML | Pascal | Prolog | Scheme | Smalltalk |  | Történelmi: ALGOL | APL | BASIC | Clipper | MUMPS | PL/I | Simula

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../a/l/g/ALGOL_programoz%C3%A1si_nyelv_f8de.html"

Kategóriák: Csonkok (informatika) | Csonkok 2007 januárjából | Programozási nyelvek | Imperatív programozási nyelvek

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Български
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- Español
- Suomi
- Français
- Galego
- Italiano
- 日本語
- 한국어
- Nederlands
- Polski
- Português
- Русский
- Slovenčina
- Svenska
- Türkçe
- Українська
- 中文