# Apollo–Szojuz-program

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Az Apollo-18 és a Szojuz-19 összekapcsolódva

Az Apollo-Szojuz-program egy amerikai-szovjet közös űrrepülési program. 1975-ben Föld körüli pályán összekapcsolódott az amerikai Apollo-18 és a szovjet Szojuz-19 űrhajó. Ez volt az első kísérleti nemzetközi űrállomás, amelynek fedélzetén két szovjet és három amerikai űrhajós két napig dolgozott.

## [szerkesztés] Személyzet

Az Apollo–Szojuz-program űrhajósai. Balról jobbra: Slayton, Stafford, Brand, Leonov, Kubaszov

- Szovjet személyzet: Alekszej Leonov, Valerij Kubaszov;
- Amerikai személyzet: Thomas Stafford, Donald Slayton, Vance Brand;

## [szerkesztés] Repülés

Az Apollo–Szojuz-program jelvénye

Az ASTP küldetést 1975 júliusának második felében hajtották végre az amerikai Apollo és a szovjet Szojuz űrhajó összekapcsolásával. Az Apollo fedélzetén három űrhajós volt, a Szojuzon kettő.

Az ASTP-t részben az 1968-as Marooned című film ihlette, amelyben egy rosszul járt Apollo űrhajósait egy szovjet űrhajó menti meg. Az Apollo CSM és az indítására használt Saturn-1B korábbi programokból megmaradt felszerelések voltak, ezért az ASTP az egyik legolcsóbb űrrepülés volt az űrkutatás történelmében.

A Szojuz-19 és az Apollo hét és fél óra különbséggel indult 1975. július 15-én és július 17-én kapcsolódtak össze. Három órával később Stafford és Leonov a Szojuz nyitott ajtaján keresztül találkoztak. A két űrhajós 44 órán keresztül maradt összekapcsolódva, elég időre, hogy a személyzetek ajándékokat adjanak egymásnak, meglátogassák egymás űrhajóját és egymás nyelvén váltsanak szót. Kipróbáltak még egy újradokkolási manővert, amelyben már a Szojuz volt aktív szereplő. A szovjetek öt napig maradtak az űrben, az amerikaiak kilenc napig.

A dokkolást egy adapter tette lehetővé, amelyet az Apolloval indítottak. A két parancsnok, Stafford és Leonov közötti történelmi kézfogás Európa fölött történt. Összekapcsolódva a két személyzet közös tudományos kísérleteket végzett. 44 órás együttlét után a két űrhajó szétvált és úgy álltak be, hogy az Apollo mesterséges napfogyatkozást hozon létre a napkorona lefényképezéséhez. Egy másik gyors dokkolás is volt még, mielőtt a két űrhajó a saját útját folytatta volna.

A küldetés sikeres volt minden szempontból. Az Apollo-Szojuz küldetésen, az amerikaiak vittek először magukkal kézi számítógépet (HP-65) az űrbe, arra az esetre, ha meghibásodás lép fel.

Az egyetlen komoly probléma az Apollo űrhajósainak hibája volt a visszatérés előtti felkészüléskor, ami miatt elég durvára sikerült a leszállás és ártalmas gázakkal telt meg a kapszula.

## [szerkesztés] A dokkoló modul

A Wikimedia Commons tartalmaz Apollo–Szojuz-program témájú médiaállományokat.

Az Apollo és a Szojuz űrhajó összekapcsolására egy dokkoló modult fejlesztettek ki, amelyet az Apollóhoz csatolva indítottak.

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

- The Apollo Soyuz test Project (Kennedy Space Center)

Az Egyesült Államok emberes űrprogramjai |
Előző program: Skylab | Következő program: Space Shuttle
Mercury | Gemini | Apollo | Skylab | Apollo-Szojuz-program | Space Shuttle | Nemzetközi Űrállomás | Orion

Az Szovjetunió és Oroszország emberes űrprogramjai |
Előző program: Szaljut | Következő program: Mir
Vosztok | Voszhod | Szojuz | Szaljut | Apollo-Szojuz | Mir | Nemzetközi Űrállomás | Kliper

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../a/p/o/Apollo%E2%80%93Szojuz-program_6b08.html"

Kategóriák: Űrhajók | Amerikai űrprogram | Szovjet űrprogram

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Česky
- Deutsch
- Español
- Français
- עברית
- Italiano
- 日本語
- Nederlands
- Polski
- Português
- Slovenčina
- Svenska
- Türkçe
- 中文