# Budapest kerületei

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Budapest kerületei Budapest főváros helyi közigazgatási egységei. A jelenlegi 23 kerület mindegyikében önálló helyi önkormányzat van.

## [szerkesztés] A kerületek története

### [szerkesztés] 1873 és 1930 között

A három város egyesítéséből létrejött Budapest eredetileg 10 kerületre oszlott:

a) a Duna (folyásirányban) jobb partján (Budán): I. kerület (Vár, Tabán és Krisztinaváros), II. kerület (Országút és Víziváros) és III. kerület (Újlak és Ó-Buda);

b) a Duna bal partján (Pesten): IV. ker. (Belváros), V. ker. (Lipótváros), VI. ker. (Terézváros), VII. ker. (Erzsébetváros), VIII. ker. (Józsefváros), IX. ker. (Ferencváros) és X. ker. (Kőbánya).

Budapest mai kerületei

### [szerkesztés] 1930 után

1930 májusában az 1930:XVIII.tc. (Budapest székesfőváros közigazgatásáról) jelentősen módosította a kerületi beosztást: négy új kerület kialakítását határozta el, XI-XIV. sorszámokkal, amelyek azonban csak a következő 10 év folyamán alakultak meg ténylegesen. Ezenkívül Budapesthez csatolták Csepeltől az állami kikötő területét, valamint Budakeszitől a város tulajdonában álló erdőterületet.

A XI. és XII. kerület az I. kerület három részre osztásával alakult ki a Duna jobbparti oldalán, az egykori Buda területén. A XI. kerület 1934. március 1-jétől, a XII. kerület pedig 1940. július 1-jétől működött ténylegesen.

A XIII. és XIV. kerületet a balparti részen, az egykori Pest területén alakították ki úgy, hogy az addigi V., VI., VII. és X. kerületeknek a Dráva utca – Aréna út (ma Dózsa György út) – Kerepesi út – (akkori) városhatár (északi körvasút) – Duna által határolt kültelki területét elszakították és két részre osztották a váci vasútvonal mentén. A nyugati rész lett a XIII., mely 1938. június 15-től, a keleti pedig a XIV. kerület, mely 1935. június 15-től kezdte meg tényleges működését.

A csepeli állami kikötő területét a IX. kerülethez csatolták, a budakeszi erdő pedig az újonnan létrehozott XII. kerület része lett.

Az átszervezés következtében a korábbi szerkezet, amely az apró IV. kerületből és az azt sugárirányban körülvevő és (kivéve a VIII. kerületet) a városhatárig nyúló kerületekből állt, jelentősen megváltozozott. A Belvárost további kis kiterjedésű kerületek vették körül: az I., V., VI. és VII., melyek azonban rendkívül sűrűn lakottak voltak, így népesség szerint egyáltalán nem számítottak kicsinek.

### [szerkesztés] 1950 után

1950. január 1-jével Budapesthez csatoltak Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye területéből hét megyei várost (Budafok, Csepel, Kispest, Pestszenterzsébet, Pestszentlőrinc, Rákospalota és Újpest) és tizenhat nagyközséget (Albertfalva, Békásmegyer, Budatétény, Cinkota, Mátyásföld, Nagytétény, Pesthidegkút, Pestszentimre, Pestújhely, Rákoscsaba, Rákoshegy, Rákoskeresztúr, Rákosliget, Rákosszentmihály, Sashalom és Soroksár). Budapest területéhez csatolták továbbá Csömörtől Szabadságtelepet, Nagykovácsitól Adyligetet és Vecséstől a Ferihegyi repülőteret és környékét.

Az így kialakult Nagy-Budapestet 22 kerületre osztották. A korábbi 14 kerületből egyet (IV.) megszüntettek, és az összes többinek a határai is kisebb-nagyobb mértékben megváltoztak. A fővárossal egyesített 23 településből hármat, a hozzácsatolt három településrészből egyet a régi kerületekhez csatoltak (Albertfalva – XI., Békásmegyer – III., Pesthidegkút – II., Adyliget – II.). A többi 20 egyesített településből és két településrészből kilenc új kerületet hoztak létre. A legészakabbra fekvő Újpest kapta a megszűnt IV. kerület sorszámát, a többi nyolc új kerület pedig körben sorrendben a XV-XXII. számokat. Ezek területe nagyjából az alábbiak szerint alakult ki (a kerülethatárok kisebb-nagyobb részben szinte mindenütt eltérnek az egykori települések határaitól):

- IV. kerület: Újpest megyei város (m.v.)
- XV. kerület: Rákospalota m.v. és Pestújhely nagyközség (nk.)
- XVI. kerület: Cinkota, Mátyásföld, Rákosszentmihály és Sashalom nk. és Szabadságtelep Csömörtől
- XVII. kerület: Rákoscsaba, Rákoshegy, Rákoskeresztúr és Rákosliget nk.
- XVIII. kerület: Pestszentlőrinc m.v., Pestszentimre nk. és a Ferihegyi repülőtér és környéke Vecséstől
- XIX. kerület: Kispest m.v.
- XX. kerület: Pesterzsébet m.v. és Soroksár nk.
- XXI. kerület: Csepel m.v.
- XXII. kerület: Budafok m.v., Budatétény és Nagytétény nk.

A legutóbbi változáskor a XXIII. kerület 1994-ben a XX. kerületből való kiválással jött létre az egykori Soroksár területén.

## [szerkesztés] A kerületek

A kerületek sorszáma után vastag betűvel a kerület hivatalos összefoglaló neve áll (ha van ilyen), majd a Fővárosi Önkormányzat által jóváhagyott városrésznevek felsorolása következik. A budai kerületek rózsaszín, a pesti kerületek kék háttérrel vannak jelölve.

A nem hivatalos kerületrészeket illetően (pl. Máriaremete) lásd az adott kerület szócikkét.

Kerület | Városrészek
I. kerület | Várkerület – kerületrészek: Gellérthegy, Krisztinaváros, Tabán, Vár, Víziváros
II. kerület | Adyliget, Budakeszierdő, Budaliget, Csatárka, Erzsébetliget, Kurucles, Lipótmező, Máriaremete, Nyék, Országút, Pasarét, Pálvölgy, Pesthidegkút-Ófalu, Petneházy-rét, Remetekertváros, Rózsadomb, Szépvölgy, Törökvész
III. kerület | Óbuda-Békásmegyer – Óbuda, Aquincum, Aranyhegy, Békásmegyer, Csillaghegy, Csúcshegy, Filatorigát, Hármashatárhegy, Kaszásdűlő, Mátyáshegy, Mocsárosdűlő, Óbudai-sziget, Remetehegy, Rómaifürdő, Solymárvölgy, Szépvölgy, Táborhegy, Testvérhegy, Törökkő, Ürömhegy, Újlak
IV. kerület | Újpest – kerületrészek: Újpest, Istvántelek, Megyer, Káposztásmegyer, Székesdűlő
V. kerület | Belváros-Lipótváros – Belváros, Lipótváros
VI. kerület | Terézváros
VII. kerület | Erzsébetváros
VIII. kerület | Józsefváros – kerületrészek: Józsefváros, Kerepesdűlő, Tisztviselőtelep
IX. kerület | Ferencváros – kerületrészek: Ferencváros, Gubacsidűlő, József Attila-lakótelep
X. kerület | Kőbánya – kerületrészek: Felsőrákos, Gyárdűlő, Keresztúridűlő, Kőbánya-Kertváros
XI. kerület | Újbuda – kerületrészek: Albertfalva, Gazdagrét, Gellérthegy, Kelenföld, Kelenvölgy, Lágymányos, Őrmező, Sashegy, Spanyolrét, Szentimreváros
XII. kerület | Hegyvidék – kerületrészek: Krisztinaváros, Budakeszierdő, Csillebérc, Farkasrét, Farkasvölgy, Istenhegy, Jánoshegy, Kissvábhegy, Kútvölgy, Magasút, Mártonhegy, Németvölgy, Orbánhegy, Sashegy, Svábhegy, Széchenyihegy, Virányos, Zugliget
XIII. kerület | Újlipótváros, Angyalföld, Vizafogó, Margitsziget
XIV. kerület | Zugló – kerületrészek: Alsórákos, Herminamező, Istvánmező, Kiszugló, Nagyzugló, Rákosfalva, Törökőr, Városliget
XV. kerület | Rákospalota, Pestújhely, Újpalota
XVI. kerület | Rákosszentmihály, Árpádföld, Cinkota, Huszkatelep, Ilonatelep, Mátyásföld, Nagyiccetelep, Petőfikert, Sashalom, Szentgyörgytelep, Szabadságtelep
XVII. kerület | Rákosmente – kerületrészek: Akadémiaújtelep, Madárdomb, Rákoscsaba, Rákoscsaba-Újtelep, Rákoshegy, Rákoskeresztúr, Rákoskert, Rákosliget, Régiakadémiatelep
XVIII. kerület | Pestszentlőrinc és Pestszentimre
XIX. kerület | Kispest
XX. kerület | Pesterzsébet – kerületrészek: Gubacsipuszta, Kossuthfalva, Pacsirtatelep, Pestszenterzsébet, Pestszenterzsébet-Szabótelep
XXI. kerület | Csepel
XXII. kerület | Budatétény, Budafok, Nagytétény
XXIII. kerület | Soroksár

Irányítószámok

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../b/u/d/Budapest_ker%C3%BCletei.html"

Kategóriák: Budapest kerületei | Magyarország közigazgatása

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English