# BASIC programozási nyelv

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

A BASIC (Beginner's All-purpose Symbolic Instruction Code) programozási nyelvet 1964-ben készítette Kemény János és Thomas Kurtz a Dartmouth College-ben, oktatási céllal.

A nyelv interpretált nyelv, azaz a programot futás közben fordítja a gép saját nyelvére.

A nyelv alapjait a Fortran programozási nyelv alapján tervezték meg.

Elterjedésében nagyban közrejátszottak az 1980-as években elterjedt számítógépek, melyeknél gyakran a számítógéppel egybeépítve adták a BASIC értelmezőt. Ezekben a különböző számítógépeken futó BASIC programok szinte mindig inkompatibilisek voltak egymással: az egyik géptípusra írt programot más számítógéptípusokon nem lehetett futtatni.

Nagy lökést jelentett a nyelv elterjedésében a DOS operációs rendszer elterjedése, melynek újabb verzióiba beépítették a Qbasic nevű BASIC változatot. A Qbasic szoros rokonságban állt a Microsoft QuickBasic fejlesztőeszközével, de nem tudott futtatható fájlt készíteni.

A 1990-es évek elejére sokan leírták a Basicet, mivel a Basic alapú mikroszámítógépek kora lejárt, PC-n a C/C++ és a Pascal nyelvek vívtak ki dominanciát. A Microsoft 1991-ben kiadta a Visual Basic-et, ami a legnagyobb megújítása lett a nyelvnek: a QuickBasic strukturált Basic nyelvjárása eseményvezéreltté vált, megjelentek benne objektumorientált vonások, így hatékony és egyszerűen használható Windows fejlesztőeszközzé vált. Tovább segítette a nyelv terjedését két variánsa: Visual Basic for Applications (VBA) az Office programcsomag makrónyelvévé, a Visual Basic Script a Windows operációs rendszer scriptnyelvévé vált.

A Visual Basic 2002-ben jelentős átalakításon esett át: megjelent a Visual Basic .NET, ami teljesen objektumorientálttá tette a nyelvet, a .NET keretrendszerhez igazodva. A Visual Basic .NET-ben gyakorlatilag csak a kulcsszavak emlékeztetnek a klasszikus Basic-re, a változások olyan mélyrehatóak voltak, hogy még a klasszikus Visual Basic-kel sem kompatibilis visszafele. Emiatt több kritika érte és éri, sokak szerint csak nevében Basic, a legközelebbi rokonságban a C# nyelvvel van.

Noha a Microsoft féle irányvonal a legelterjedtebb a nyelv fejlesztésében, a Basic-nek rengeteg nyelvjárása és értelmezőprogramja van. Könnyű tanulhatósága miatt sokan kezdik a programozást vele. Több speciális célú Basic változat létezik, pl. mikrovezérlők programozására vagy játékfejlesztésre.

## [szerkesztés] Hello World

    10 PRINT "Hello World!"

## [szerkesztés] Példaprogramok

Példa 1: Struktúrálatlan, eredeti BASIC (Applesoft BASIC nyelv) | Példa 2: Modern Struktúrált nyelv (pl. QBASIC programnyelv)
     10 INPUT "Kérem adja meg a nevét: "; U$
     20 PRINT "Üdvözlöm "; U$
     25 REM
     30 INPUT "Hány csillagot szeretne? "; N
     35 S$ = ""
     40 FOR I = 1 TO N
     50 S$ = S$ + "*"
     55 NEXT I
     60 PRINT S$
     65 REM
     70 INPUT "Kér még csillagot? "; A$
     80 IF LEN(A$) = 0 GOTO 70
     90 A$ = LEFT$(A$, 1)
    100 IF (A$ = "i") OR (A$ = "I") THEN GOTO 30
    110 PRINT "Viszontlátásra! ";
    120 FOR I = 1 TO 200
    130 PRINT U$; " ";
    140 NEXT I
    150 PRINT
     INPUT "Kérem adja meg a nevét: "; UserName$
     PRINT "Üdvözlöm "; UserName$
     DO
        INPUT "Hány csillagot szeretne?"; NumStars
        Stars$ = ""
        Stars$ = REPEAT$("*", NumStars)   ' <- ANSI BASIC
        --or--
        Stars$ = STRING$(NumStars, "*")   ' <- MS   BASIC
        PRINT Stars$
        DO
           INPUT "Kér még csillagot? ";  Answer$
        LOOP UNTIL Answer$ <> ""
        Answer$ = LEFT$(Answer$, 1);
     LOOP WHILE  UCASE$(Answer$) = "Y"
     PRINT "Viszontlátásra! ";
     FOR I = 1 TO 200
        PRINT UserName$; " ";
     NEXT I
     PRINT

## [szerkesztés] Nyelvi változatok

Zárójelben a program futtatási környezet található.

- Altair BASIC (MITS Altair, S-100; Microsoft első terméke)
- Amiga BASIC (Commodore Amiga)
- AMOS BASIC (Commodore Amiga)
- Apple Business BASIC (Apple ///)
- Applesoft BASIC (Apple II)
- ASIC programozási nyelv (MS-DOS)
- Atari 2600 Basic Programming (Atari 2600 video játék konzol)
- Atari BASIC (aka Sheperdson BASIC) (Atari 8-bites család)
- Atari Microsoft BASIC II (Atari 8-bites család)
- B32 Business Basic (Data General Eclipse MV, UNIX, MS-DOS)
- BASIC09 (OS-9 és OS-9 68K, a Motorola 6809 és 68K processzoron, külön külön)
- Microsoft BASICA interpreter (Advanced BASIC, IBM PC korai változatán ROM-ba égetve) (Lemezzel ellátott gépeken a PC-DOS része)
- BASIC A Plus+ (Atari 8-bit család)
- BASIC-E programnyelv (aka 'submarine BASIC') (CP/M)
- Basic Plus (Digital Equipment Corporation gyártmány a RSTS/E OS, PDP-11 processzoron)
- BASIC XE programnyelv (Atari 130XE)
- BBC BASIC (Acorn/BBC Micro, RISC OS, Tiki 100, Cambridge Z88, CP/M, MS-DOS)
- Blitz BASIC & Blitz3D & BlitzMAX & BlitzPLUS (Win32, Commodore Amiga)
- Business Basic
- Bxbasm (Win32, open source, native compile)
- Bywater BASIC (aka bwBASIC) (MS-DOS, POSIX)
- Caché Basic (Caché Database egyik parancsleíró nyelve a kettőből)
- CBASIC programnyelv (BASIC-E leszármazottja) (CP/M, MS-DOS)
- Chipmunk Basic programnyelv (Apple Macintosh, CLI port Win32 részére, GNU/Linux; szabad szoftver)
- Color BASIC programnyelv (Tandy Radio Shack TRS-80 Color Computer, aka CoCo)
- Commodore BASIC (Commodore 8-bites család)
- DarkBASIC & DarkBASIC Professional
- Dartmouth BASIC (lásd még: True BASIC)
- Data General Business Basic (Data General Nova és későbbi DG miniszámítógépek)
- Ethos Game Basic (MS Windows)
- Extended Color BASIC (TRS-80 Color Computer)
- FutureBASIC (Apple Macintosh)
- Gambas (GNU/Linux) (Visual Basic-hez hasonló)
- geoBASIC (GEOS Commodore 64 számítógépen)
- GeoBASIC (Leica) (Leica TPS 1000/1100 vizsgálati állomásokon)
- Gnome Basic (GNU/Linux) (Visual Basic klón)
- GFA BASIC (Commodore Amiga, Atari ST)
- Microsoft GW-BASIC interpreter (MS-DOS) (BASICA compatibilis, IBM ROM routinoktól független)
- Hbasic (GNU/Linux) (Visual Basic-hez hasonló)
- HotPaw Basic programnyel (aka yBasic, nee cbasPad Pro) (PalmOS)
- IBasic (MS Windows)
- Integer BASIC (Apple II)
- IS BASIC (Zilog Z80)
- Liberty BASIC programnyelv (MS Windows)
- Locomotive BASIC (Amstrad CPC)
- LotusScript (Lotus Notes)
- MAI Basic Four Business Basic (többféle miniszámítógép)
- Mallard BASIC programnyelv (Amstrad PCW, CP/M on ZX Spectrum +3)
- Microsoft BASIC (Microsoft BASIC variációk) (különféle mikroszámítógépeken)
- Microsoft MBASIC programnyelv (CP/M operációs rendszer alatt)
- MSX BASIC (MSX)
- Northstar BASIC (Processor Technology, Northstar, később átdolgozva x86 platformra Bazic '86 néven)
- NSBasic (Windows CE rendszer alatt)
- Phoenix Object Basic programnyelv (GNU/Linux)
- PowerBASIC (Turbo BASIC leszármazottja) (MSDOS, Win32)
- PureBasic (Win32, GNU/Linux és Commodore Amiga)
- QBASIC programnyelv (MS-DOS)
- Microsoft QuickBASIC fordító (MS-DOS)
- RapidQ (keresztplatform, szabad szoftver)
- REALbasic (Apple Macintosh, Win32, Linux)
- Revelation BASIC programnyelv (MS-DOS)
- SAM Basic programnyelv (Sam Coupé)
- ScriptBasic (Win32 and GNU/Linux)
- Sharp BASIC (Sharp zsebszámítógép)
- Sinclair BASIC (ZX80, ZX81/TS1000, ZX Spectrum)
- SmallBASIC (GNU/Linux, MS-DOS, Win32, PalmOS; GPL)
- SmartBASIC (Coleco Adam)
- ST BASIC (Atari ST)
- StarOffice Basic (aka StarBasic) (OpenOffice, StarOffice)
- STOS BASIC (Atari ST)
- SuperBasic (Sinclair QL)
- THEOS Multi-User Basic
- TI BASIC programnyelv (Texas Instruments programozható kalkulátorok)
- TI BASIC (TI 99/4A) (Texas Instruments TI 99/4A)
- TI Extended BASIC programnyelv (ditto)
- Tiny BASIC (korai S-100 gépek)
- TRS-80 Level I BASIC programnyelv (TRS-80) (TinyBASIC alapú)
- TRS-80 Level II BASIC programnyelv (TRS-80)
- True BASIC (MS-DOS, MS Windows, Apple Macintosh)
- Turbo BASIC (BASIC/Z utód)
- VBScript (MS ASP, MS Windows with WSH)
- Visual Basic (MS Windows)
- Visual Basic .NET (MS Windows)
- Visual Basic for Applications (VBA) (MS Office beépített nyelv MS Windows és Apple Macintosh alapú gépeken)
- Watcom Basic
- WordBasic (MS Office verziók elődje)
- wxBasic (BASIC interpreter wxWidget részére)
- XBasic (Win32, GNU/Linux) (GPL)
- Yabasic interpreter (Win32, GNU/Linux, Playstation 2) (GPL)

## [szerkesztés] Rokon programozási nyelvek

- COMAL programozási nyelv (többféle mikroszámítógépre)
- OPL (Organiser programming language: Nyitott programozási nyelv) (Psion Organisers, migrating to Psion PDAs)

## [szerkesztés] Szabványok

- ANSI Minimal BASIC szabvány (ANSI X3.60-1978 "FOR MINIMAL BASIC")
- ISO Minimal BASIC szabvámy (ISO/IEC 6373:1984 "DATA PROCESSING – PROGRAMMING LANGUAGES – MINIMAL BASIC")
- ANSI teljes BASIC szabvány (ANSI X3.113-1987 "PROGRAMMING LANGUAGES FULL BASIC")
- ISO teljes BASIC szabvány (ISO/IEC 10279:1991 "INFORMATION TECHNOLOGY – PROGRAMMING LANGUAGES – FULL BASIC")
- ANSI modul definíciós kiegészítés (X3.113 INTERPRETATIONS-1992 "BASIC TECHNICAL INFORMATION BULLETIN # 1 INTERPRETATIONS OF ANSI 03.113-1987")
- ISO modul definíciós kiegészítés (ISO/IEC 10279:1991/ Amd 1:1994 "MODULES AND SINGLE CHARACTER INPUT ENHANCEMENT")

Főbb programozási nyelvek (továbbiak)
Kereskedelmi: ABAP | Ada | Awk | C | C++ | C# | COBOL | Delphi | Fortran | Java | JavaScript | Lisp | Objective-C | Perl | PHP | PL/SQL | Python | SAS | sh | SQL | Visual Basic

Oktatási: Eiffel | Haskell | Logo | SML | Pascal | Prolog | Scheme | Smalltalk |  | Történelmi: ALGOL | APL | BASIC | Clipper | MUMPS | PL/I | Simula

| Ez az informatikai tárgyú lap még csak csonk (azaz erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../b/a/s/BASIC_programoz%C3%A1si_nyelv_79c1.html"

Kategóriák: Csonkok (informatika) | Csonkok 2004 májusából | Programozási nyelvek

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- አማርኛ
- العربية
- Žemaitėška
- Български
- Bosanski
- Català
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- Suomi
- Français
- עברית
- Hrvatski
- Bahasa Indonesia
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- 한국어
- Lietuvių
- Latviešu
- Bahasa Melayu
- Nederlands
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Svenska
- Тоҷикӣ
- ไทย
- Türkçe
- Українська
- Tiếng Việt
- 中文
- Bân-lâm-gú