# Babits Mihály

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Babits Mihály

Babits Mihály (Szekszárd, 1883. november 26. – Budapest, 1941. augusztus 4.) költő, író, irodalomtörténész, műfordító, a XX. század eleji magyar irodalom jelentős alakja, a Nyugat első nemzedékének tagja.

## [szerkesztés] Élete

Édesapja, id. Babits Mihály törvényszéki bíró volt, édesanyja Kelemen Auróra. Tanulmányait Pesten, Pécsen, a ciszterciek gimnáziumában (ma: Ciszterci Rend Nagy Lajos Gimnáziuma) végezte, majd érettségi után a Pázmány Péter Tudományegyetem Bölcsészettudományi Karán magyar-francia (az utóbbi helyett később latin) szakos hallgató lett. Négyesy László híres stílusgyakorlatóráin ismerkedett meg Juhász Gyulával és Kosztolányi Dezsővel. Latin-magyar szakon szerzett diplomát. A századfordulótól írt verseket, de ezeket nem publikálta. Baján, Szekszárdon, Újpesten, Pesten, Szegeden (1906–1908) dolgozott gimnáziumi tanárként. Ez után Fogarason, majd 1911–1916 között az újpesti Könyves Kálmán, a budapesti tisztviselőtelepi, végül a Munkácsy utcai gimnáziumban tanított. Első műveivel a Holnap című antológiában jelent meg (1908).

1909-ben jelent meg első kötete Levelek Iris koszorújából címmel. 1911 folyamán jelent meg második kötete (Herceg, hátha megjön a tél is). Ekkor még főállásban tanító, az újpesti Könyves Kálmán Gimnáziumban. 1913-ban fantasztikus regénye jelent meg, A gólyakalifa címmel. Egy verse (Játszottam a kezével) megjelenésekor hazafiatlansággal vádolták, s bár a vers sokkal inkább volt háborúellenes, elvesztette tanári állását. Harmadik verseskötete, a Recitativ 1916-ban jelent meg.

A Nyugat főmunkatársa, majd 1919-ben egyetemi tanár, de csak a Tanácsköztársaság bukásáig. 1921 folyamán házasodott össze Tanner Ilonával. 1924-ben az esztergomi Előhegyen vettek nyaralót, ahol a költő haláláig sokat időztek, Babits sok műve itt született. Ettől kezdve Babits a város kulturális életének meghatározó alakja lett. Alapítótagja volt a városban máig működő Balassa Társaságnak. Esztergomi házában több híres írót, költőt, művészt fogadott, akik mind aláírták az úgynevezett autogramm-falat. A nyaraló ma Babits-múzeumként működik.

1933-ban írta utolsó regényét, az Elza pilóta, vagy a tökéletes társadalom című antiutópiát egy állandó háborúban élő kilátástalan világról.

1929-től lett főszerkesztője a Nyugatnak, a kor legmeghatározóbb magyar irodalmi folyóiratának. Lírájára amúgy is jellemző pesszimizmusát tovább fokozta a diagnózis, hogy gégerákban szenved. 1938-ban gégemetszést hajtottak végre rajta, képtelen volt beszélni, ezért beszélgetőfüzetén keresztül érintkezett a külvilággal. 1938-ban jelent meg a Jónás könyve. 1941. augusztus 4-én halt meg.

      Tudtuk már rég, minden hiába, rák
      marcangol és szemedben ott ragyog
      egy messzi és örök dolgokból font világ,
      s hogy oly időtlen vagy te, mint a csillagok.

      Tudtuk, hogy meghalsz, tudtuk s mégis oly
      árván maradtunk most a Művel itt.
      Nagysága példa. És magasság.
      És szédület. Szivet dobogtató. (Radnóti Miklós: Csak csont és bőr és fájdalom, Babits Mihály halálára, részlet)

## [szerkesztés] Irodalom

- dr. Mohácsy Károly: Irodalom a középiskolák III. osztálya számára 255–272. old. (Korona Kiadó, Budapest 1992.)

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

A magyar Wikidézetben további idézetek találhatóak
Babits Mihály témában.

### [szerkesztés] Letölthető művei

- Online hallgatható Babits versek
- Babits Mihály összegyűjtött versei
- A gólyakalifa
- Hatholdas rózsakert (hangoskönyv)
- Jónás könyve

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../b/a/b/Babits_Mih%C3%A1ly_ca75.html"

Kategóriák: 20. századi magyar költők | 20. századi magyar írók | Magyar műfordítók

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Deutsch
- Esperanto
- Suomi
- Polski
- Română
- Русский
- Српски / Srpski