# Csesznek

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Koordináták: é. sz. 47.35537° k. h. 17.88145°

Csesznek

| Csesznek címere

Régió | Közép-Dunántúl
Megye | Veszprém
Kistérség | Zirci
Rang | község
Terület | 24,20 km²
Népesség

- Összesen: 588 fő (2001)
- Népsűrűség: 24,30 fő/km²

Irányítószám | 8419
Körzethívószám | 88
Térkép é. sz. 47.35537° k. h. 17.88145° | Település Mo. térképén

Csesznek (németül: Zeßnegg, szlovákul: Česneg) község Veszprém megyében.

Csesznek vára
Csesznek vára légifotón

## [szerkesztés] Fekvése

A Bakonyban található.

## [szerkesztés] Története

A települést a 13. századból ránk maradt források említik először, Cezneyc néven. Később Csesztnök, Cseszneg(h) néven is ismert. Magyarország helységeinek 1773-ban készült hivatalos összeírása Cseszneg néven említi, Pesty Frigyes 1864. évi kéziratos helynévgyűjteménye a községet Csesznek, a mellette lévő várromot Csesznegnek nevezi. A név a szláv a királyi hivatalt viselő személy jelentésű čestnik köznévből származik.

## [szerkesztés] A vár

A község határában találhatók Csesznek várának romjai. A várat 1263 körül építtette a Bána nemzetségből származó Jakab trencséni főispán, IV. Béla király kardhordozója. A hagyomány szerint tőle származik a báró Milványi-Csesznegi család. A Csesznegiek a 14. század elején eladták a Csákoknak, tőlük váltotta magához 1326-ban Károly Róbert. 1392-ig királyi vár maradt, mikor Luxemburgi Zsigmond elcserélte a Garaiakkal a Macsói Bánságért. A Garai család jelentős mértékben bővítette a várat. A Garai család férfi ága 1482-ben halt ki. Mátyás király a cseszneki uradalmat gróf Szapolyai Istvánnak adományozta. 1527-ben Enyingi Török Bálint, I. Ferdinánd híve foglalta el a várat, s megtartotta akkor is, mikor átállt János király táborába. 1542-től ismét királyi vár, majd I. Ferdinánd Csábi István egri kapitánynak adományozta, akiről örököseire, Szelestey Sebestyénre és Wattay Lőrincre szállt. 1561-ben Wattay sikeresen veri vissza a török ostromot. 1594-ben Győr elestét követően az őrség kardcsapás nélkül föladja a várat, de már 1588-ban sikerült visszafogalni. 1635-ben galánthai gróf Esterházy Dániel vásárolta meg, ettől kezdve Csesznek Esterházy-birtok. A Rákóczi-szabadságharc során a kurucok 1705-ben foglalták el és 1709-ig a kezükben is tartották. Gróf Esterházy Ferenc 1740 körül átalakíttatta, de mivel így sem felelt meg a család kényelmi igényeinek, a 18. század végétől már csak gazdasági célokra és börtönnek használták. Az 1810. évi földrengés és a tíz évvel későbbi tűzvész betetőzte a pusztítást. 1828-ban már csak romként említik. Az épülettömb maradványait az 1970-es években konzerválták. A vár jelenleg vonzó kulturális programok, várjátékok színhelye.

## [szerkesztés] A falu

A várbirtokhoz tartozó falut először 1372-ben említik. Később Vámhegy néven volt ismert. 1683-ban, amikor Kara Musztafa nagyvezír hadai teljesen elpusztíották a falut, melyet önálló jobbágyfaluként csak a 18. század derekán szerveztek újra. A település lakói a 16. században áttértek a protestáns hitre, a 18. századi betelepülők jórészt katolikusok voltak. jelenleg református és katolikus templom áll a hívek rendelkezésére.

Csesznek jelenetős falusi turizmus célpontja is,a Várhegy és Gézaháza parkkertje természetvédelmi terület.

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

- Egy honlap a várról és a településről
- Csesznek az Irány Magyarország! honlapján
- Légifotók a várról
- Bakony Turizmusért Egyesület
- Zirci kistérség portálja

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../c/s/e/Csesznek.html"

Kategória: Veszprém megye települései

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Nederlands