# Bomlási mód

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

A bomlási mód a fizikában és kémiában egy részecske (vagy atommag, atom) egy-egy útját jelöli, ahogy az közbülső állapotokon keresztül a végállapotba, azaz több részecskére stb. bomlik. Az adott tárgyalásmódtól függ, hogy meddig megyünk el a sorbam, azaz mit tekintünk közbülső állapotnak is mit végállapotnak (ez utóbbi mindig az utolsó a sorban). A több közbülső állapotot tartalmazó bomlási módot bomlási sornak is nevezhetjük.

## [szerkesztés] Részecskefizika

Tekintsünk egy példát, az η-mezon bomlási módjait az egyszerűség kedvéért. A négy leggyakoribb a sok közül, a sor elején az elágazási arányt jelző százalékértékkel:

- 39,3% :
- 32,2% :
- 23,0% :
- 4,8% :

Itt a bomlási módokat olyan mértékig fejtettük ki, azaz a bomlási sorban olyan messzire mentünk el, ahogy azok a jelenlegi részecskefizikai kísérletek számára hasznos. Ezek részecskedetektorai ugyanis az egyes részecskék élettartama miatt a fotonokat és a töltött pionokat tudják közvetlenül érzékelni, a semleges pionok túl gyorsan bomlanak el elektromágneses kölcsönhatással fotonokra. A töltött pionok is bomlanak, de csak gyenge kölcsönhatással úgy, hogy az élettartamuk szorozva a fénysebességgel (azaz a ctau-értékük) 7,8045 m, azaz a relativisztikus idődilatáció miatt a várható szabad úthosszuk ennél is hosszabb, azaz nem bomlanak el egy tipikusan 10 m nagyságrendjébe eső részecskedetektorban.

## [szerkesztés] Magfizika

A radioaktív bomlás (az atommagok bomlása) bomlási módjai:

- alfa-bomlás (Hélium-4 atommag emissziója)
- β−-bomlás (egy elektron és egy antineutrínó emissziója)
- β+-bomlás (egy pozitron és egy neutrínó emissziója)
  - kettős béta-bomlás
- elektronbefogás
- protonemisszió
- neutronemisszió
- klaszterbomlás (Hélium-4-nél nehezebb mag emissziója)
- spontán bomlás

Egy atommagot tipikusan egy bomlási mód jellemez, ha több van, akkor elágazási arány jellemzi a relatív súlyukat.

Egy bomlás néha gerjesztett állapotban hagyja vissza a magot. Ha ez hosszú életű, akkor izomerről beszélünk. Ezek az izomerek általában az alapállapotba bomlanak, de a radioaktív bomlásoktól eltérően ez az izomerátalakulás nem jár a mag átalakulásával egy másikba. Ezek a bomlások:

- gamma-emisszió (nagyenergiájú foton kibocsátása)
- Belső konverzió (az atomot ionizálva)

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

Particle Data Group

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../b/o/m/Boml%C3%A1si_m%C3%B3d.html"

Kategóriák: Részecskefizika | Magfizika | Kémia

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- العربية
- 한국어
- Italiano
- 日本語
- Português
- Suomi