# A sebhelyesarcú

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

  Ez a szócikk az 1983-as filmről szól. További jelentéséhez lásd: A sebhelyes arcú.

A sebhelyesarcú
Rendező: | Brian De Palma
Producer: | Martin Bregman
Forgatókönyvíró: | Oliver Stone
Főszerepben: | Al Pacino Steven Bauer Michelle Pfeiffer
Zene: | Giorgio Moroder
Operatőr: | John A. Alonso
Jelmeztervező: | Patricia Norris
Vágó: | Gerald B. Greenberg David Ray
Gyártó: | Universal Pictures
Bemutató: | 1983.
Időtartam: | 170 perc
Nyelv: | angol
IMDb
PORT.hu

A sebhelyesarcú (Scarface) című amerikai gengszterfilmet először 1983-ban mutatták be a mozik. Az alkotást Brian De Palma rendezte, forgatókönyvírója pedig a később rendezővé előlépő Oliver Stone.

## [szerkesztés] A film cselekménye

Figyelem: Itt a cselekmény részleteit vagy a végkifejletét is olvashatod.

A kubai bevándorló, Tony Montana (Al Pacino) merész tervekkel együtt érkezik az Egyesült Államokban található Miamiba. Sikerül megtévesztenie a helyi bevándorló hivatalt, és letelepedési engedélyt kap. Még a bevándorlók táborában eltökéli, hogy szép lassan, végigtaposva a helyi szervezett bűnözés szamárlétráját, a floridai drogbirodalom egyedüli örököse lesz. Kezdetnek egy sétagaloppnak ígérkező bérmunkát vállalnak barátjával Manolóval (Steven Bauer): még a szállásukon kinyírnak egy nem sokkal utánuk érkezett menekültet, akire a helyi alvilág már régóta pikkel. Mikor kikerülnek innen, először csak céltalanul lődörögnek a megtestesült amerikai álom csillogó-villogó utcáin. Egy sarki kifőzdében kapnak állást, ahol néha, amikor nincs forgalom, a tisztítószerektől elfehéredett tenyerüket pihentetve nyálcsorgatva bámulják az utca túloldalán elsétáló dúsgazdag polgárokat. Egyelőre láthatatatlan jóakarójuk, Lopez (Robert Loggia) ismét felveszi velük a kapcsolatot jobbkezén, Omaron (F. Murray Abraham) keresztül, aki fontos melóval bízza meg a lelkes kubaiakat: Lopez kolumbiai kokainszállítmányát kell átvenniük az egyik prominens üzletféltől, majd az árut visszafuvarozni a górénak. Tony és Manolo, oldalán két legmegbízhatóbb sorstársukkal útra is indulnak, de az akció végül sűrű vérfürdőbe torkollik: az ügyfél ugyanis nem tiszteli túlságosan a maffiát, és vonakodik a por átadásával. Tonyék végül nem ússzák meg véráldozat nélkül (Ángelt az ellenfél, láncfűrészének segítsével a Psycho-hoz hasonló módon kivégzi, oly módon, hogy a néző egyszer sem látja, amint a fűrész belehatolna a testbe! Mi ez, ha nem a nagy Alfred körbecsaholása?), de végül fölénybe kerekednek, és ripityára lövik az egész motelt, ahol a találkozó lezajlott.

A film az 1932-es, azonos című Howard Hawks-produkció remake-je. A Pacino által életre keltett figurát Al Capone alakja ihlette.

Megvan a yeyo (a kokó), és a lóvé is. Tony telefonál Omarnak, aki azonnal utasítja, hogy vigye el hozzá a nyereséget, Tony azonban a lehető legfinomabban adja tudtára mindennek ellenkezőjét (Fuck you!), és inkább autóba vágja az egész cuccot, majd elfurikázza a Lopez birodalom központjába, hiszen így Manolóval személyesen beszélhetnek a főnökök főnökével, Frank Lopezzel. Lopez barátságosan fogadja őket, lekezel velük, és azonnal közli, hogy bevonja őket valamelyik készülődő bulijukba. Tony itt pillantja meg Lopez gyönyörű ágyasát, Elvirát (Michelle Pfeiffer), aki azonnal elnyeri a tetszését, és akivel nyíltan flörtölni is kezd. Tony, miután beilleszkedik Lopez királyságába, egyre mohóbban habzsolja az élvezeteket: szép lassan alfőnök lesz belőle, miután egy Alejandro Sosánál tett látogatás után Omar jobblétre szenderül egy helikopterből kilógó kötél aktív közreműködésével. Lopeznek egyáltalán nem tetszik, hogy Tony hagyta, hogy Sosa kinyirassa Omart - Sosának ugyanis meggyőződése, hogy Omar spicli volt. Tony ezek után puhatolózik Elviránál, hogy a lány nem szeretne-e hozzá menni feleségül. Lopez áskálódni kezd Tony ellen, majd mindennek betetőzéseképpen megpróbálja megöletni a közös bárban. Tony túléli az esetet, majd Manolo segítségével leszámol Lopezzel: agyonlövi, ahogy a korrupt, disznó zsarut, Melt, Lopez aljas bűntársát is. Most már tényleg Tony lett Florida ura, és lassan az ölébe hullik minden, amiről nehéz sorsú dél-amerikai lumpenelemként ábrándozott: saját vállalkozásba kezd, méregdrága sportkocsikat vesz, Elvirával összeházasodnak, és nem utolsó sorban luxuspalotát építtet magának, a legmodernebb érzékelőberendezéssel, és a legmegbízhatóbb gorillákkal körülsáncolva azt. Minden tökéletesen megy, amíg a rendőrség fel nem kavarja az állóvizet. Tonyt zaklatják, és kiderül, hogy Sosa is nyakig csücsül a pácban. A kolumbiai drogcsászár magához hivatja Tony-t, akivel még tartják a kapcsolatot, és beavatja problémáiba. Tony feladata: kinyírni egy politikust, aki zavarja Sosáék köreit. A sebhelyesarcú neki is indul a feladatnak: négyen autóval követik a célszemély limuzinját, majd a megfelelő pillanatban aktiválják az autó aljára erősített bombát. Tony azonban észreveszi, hogy a férfi mellett ott utazik két kisgyermeke is, és ezért visszahőköl. Dühében főbe lövi a mellette ülő koordinátort, és visszautazik Miamiba. Sosa őrjöng, amiért Tony futni hagyta a politikust, mert közben felfedezték a bombát, és most lehallgatók, biztonságiak nyüzsögnek a drogkirály körül. Mindezért Tony-t hibáztatja, aki szintén dühöngeni kezd, és jelzi Souzának, hogy kellő igény esetén elbánik vele. Előtte azonban még felkeresi Manolót, aki titokban feleségül vette a hugát, Ginát. Első megrökönyödésében Tony, aki mindenkitől óvta extrovertált testvérét, gyomron lövi régi barátját. Tettét azonnal meg is bánja, de már nincs visszaút. Gyorsan, vissza a birtokra, Sosáék bármelyik pillanatban támadhatnak! Már akkor is ott állomásoznak, amikor Tonyék visszatérnek a villába, de csak később tűnnek fel. Először akkor, amikor félreértésből Ginát lövik le. Tony végez a betolakodóval, majd tudatosul benne, hogy egy egész hadsereg tör az életükre. Szép módszeresen ki is végzik Tony galerijét, és a főnöknek is fegyvert kell fognia, ha életben akar maradni. Végül már csak egyedül marad, nem tehet mást, kirobbantja irodájának ajtaját, és egymaga száll szembe a merénylőkkel. Sikerül is szitává lőni őket, bár ő is bekap néhány kósza golyót, de semmi vész. Újratölt, és lő, fedezékbe húzódik, majd ismét támad. Végül már nem bírja a kiképzést, és a fegyvere is kiesik a kezéből, de még mindig nem tudják padlóra küldeni a lövések. Végül aztán egy bolíviai bérgyilkos (ugyanaz, aki Omar halálánál is közreműködött) egy duplacsövű sörétespuskával lelövi, és az úszómedencébe pottyan. Itt ér véget a történet a sokat mondó felirattal, ami egyben a film mottójává vált: "The world is yours!"

## [szerkesztés] Szereplők

Tony Montana... Al Pacino

Manny Ribera ... Steven Bauer

Elvira Hancock ... Michelle Pfeiffer

Gina Montana ... Mary Elizabeth Mastrantonio

Frank Lopez ... Robert Loggia

Mama Montana ... Miriam Colon

Omar Suarez ... F. Murray Abraham

Alejandro Sosa ... Paul Shenar

Chi Chi ... Ángel Salazar

Ernie ... Arlando Santana

## [szerkesztés] Újszerű stílus, kirobbanó formavilág

Annak, hogy A sebhelyesarcú-imázs merőben átalakult, elévülhetetlen jelentősége van Stone zseniális forgatókönyvének is, nemcsak De Palma jobbára koppintáson alapuló feszültségkeltő eszközeinek és kamerabeállításainak. A filmben Stone az igazi újító, míg De Palma a maga legjobb tudásával köpüli vajjá a tejet. A közismert gengszterdráma helyszíne a napfényes Miamiba helyeződött, a hiúságok városába, ahol elsősorban a bántóan rikító babarózsaszín árnyalatok, öltözködési stílus és zeneáramlat adja meg a kellő hangulatot. Tony Montana pedig hataloméhes kudarchős, aki nem igényel szeretetet, vagy egyáltalán emberi bánásmódot, és fokozatosan kiépíti a nézőben saját taszító antipatikusságát. Túlpozicionálja magát, és ebből adódik a kudarca is. Míg azonban belátjuk, hogy embereken átgázoló egoista törtetése az egyik legundorítóbb emberi tulajdonság, addig mégis áldozat lesz, amikor végül saját különleges becsületkódexére hivatkozva nem öli meg a két gyermeket az autóban, és ezzel kiszolgáltatja magát a bosszúnak. Halála szükségszerű végkövetkezménye az eseményeknek, mégis, amikor hátulról, erőfitogtató pózolása közepette belehatol a gyilkos golyó, mintha a keresztfán lógó Krisztus izmai ernyednének el. Áldozat lesz belőle, ez is az akkori szigorú maffiahierarchia viszonyait reprezentálja: egy anonim kis senki nem törhet fel a biznisz csúcsára büntetlenül, mert végül a körülmények tragikus összjátéka folytán vagy így, vagy úgy, de beletörik a bicskája.

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

- A sebhelyesarcú a PORT.hu-n
- A filmről a PORT.hu-n
- A Sebhelyesarcú az Internet Movie Database oldalain
- A Moziplusszon megjelent kritikám
- Scarface 1983.com

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../a/_/s/A_sebhelyesarc%C3%BA.html"

Kategóriák: 1983 filmjei | Amerikai filmek

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- العربية
- Български
- Deutsch
- Español
- Suomi
- Français
- עברית
- Italiano
- 日本語
- Nederlands
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Português
- Русский
- Shqip
- Svenska
- Türkçe