# Apollo–11

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Apollo-11
Küldetés jelvény
Küldetés adatok
Hívójelzés:

- parancsnoki modul
- holdkomp

- Columbia
- Eagle

Indítás: | 1969. július 16. 13:32:00 UTC
Indítási hely: | Kennedy Űrközpont, 39-A
Holdraszállás: | 1969. július 20. 20:17:40 UTC
Holdraszállás helye: | Nyugalom tengere 0°40'26.69"É, 23°28'22.69"K
Holdon töltött idő: | 21 óra 36 perc 20 mp
Holdséták időtartama: | 2 óra 31 perc 40 mp
Holdkőzetek: | 21.55 kg
Hold körüli keringések: | 30
Leszállás: | 1969. július 24. 16:50:35 UTC
Leszállási hely: | 13°19'É, 169°9'Ny
Időtartam: | 8 nap 3 óra 19 perc
Küldetés paraméterek
Tömeg:

- Űrhajó
- Holdkomp

- 30 320 kg
- 16 448 kg

Pályamagasság:

- Föld körül
- Hold körül

- 190.6 / 192.1 km
- 113.4 / 312.1 km

Pályahajlás

- Föld körül
- Hold körül

- 32.521°
- 1.2°

Periódus

- Föld körül
- Hold körül

- 88.18 perc
- 2.15 óra

Személyzet

Az Apollo–11 volt az első holdraszálló expedíció az Apollo-program keretében. Neil Armstrong és Edwin Aldrin voltak az első emberek a Hold felszínén.

## [szerkesztés] Személyzet

- Neil Armstrong (2), (parancsnok) (első ember a Holdon)
- Michael Collins (2),(asztronauta) parancsnoki modul pilótája
- Edwin Aldrin (2), (asztronauta) leszálló modul pilótája

(2) Sikeres űrrepülések száma személyenként, beleértve ezt a missziót is.

## [szerkesztés] Parancsnoki egység és holdkomp dokkolása

- Szétválás: 1969. július 20. – 17:44:00 UTC
- Összekapcsolódás: 1969. július 21. – 21:35:00 UTC

## [szerkesztés] Holdséta

- Holdkompból való kiszállás: 1969. július 21., 02:39:33 UTC

- Armstrong – EVA
  - Kiszállás: 02:51:16 UTC
  - Lelépés a Holdra: 02:56:15 UTC
  - Beszállás a holdkompba: 05:09:00 UTC

- Aldrin – EVA
  - Kiszállás: 03:11:57 UTC
  - Lelépés a Holdra: 03:15:16 UTC
  - Beszállás a holdkompba: 05:01:39 UTC

- Beszállás: 05:11:13 UTC
  - Holdséta időtartama: 2 óra 31 perc 40 másodperc

## [szerkesztés] Küldetés

Az Apollo–11 fellövése.

Az Apollo–10 sikeres küldetése után már minden készen állt, hogy az ember leszálljon a Holdra. A Kennedy elnök által kitűzött célt, miszerint az Egyesült Államok az évtized végéig meghódítja a Holdat az Apollo–11 hivatott elérni. A küldetésre már csak 5 hónapnyi idő állt rendelkezésre. A legénység tagjai Neil Armstrong (parancsnok) Edwin Aldrin és Michael Collins voltak.

Armstrong, Collins és Aldrin 1969. július 16-án emelkedett a magasba a Cape Kennedy (Canaveral) űrközpontból. A Hold körüli pályára állás 3 napig tartott. Az asztronauták meglepődtek a Hold kietlenségén, sivárságán. 1969. július 20-án leszálltak a Hold felszínére (európai, ázsiai és afrikai idő szerint csak július 21-én.) A leszállás nem volt zökkenőmentes. Aldrin és Armstrong bemászott az Eagle („Sas”) nevű holdkompba, Collins egyedül maradt a parancsnoki egységben. Az Eagle leválása után 100 km-es magasságban Hold körüli keringésbe kezdett, majd 13 km-es magasságba süllyedt. A küldetés legnehezebb része most következett. 12 percnyi üzemanyag állt rendelkezésre a holdkomp üzemeltetéséhez. Az üzemanyag kifogyása előtt végre megpillantották a leszállásra kijelölt helyet, majd leszálltak a Hold felszínére a „Nyugalom-tengerében”.

„Houston, a Sas leszállt” – mondta Armstrong.

## [szerkesztés] A holdmunka

Aldrin lábnyoma a Holdon (Aldrin)

6 óra várakozás után kinyitották a holdkomp ajtaját, és leléptek a Hold felszínére. Ekkor hangzott volna el Armstrong híres mondata:

„Egyetlen kis lépés az embernek, de óriási ugrás az emberiségnek.”

Armstrong izgatottságában az alábbi mondatot mondta: „Egy kis lépés embernek”.

A két és fél órás holdséta alkalmával tudományos kísérleteket végeztek és holdkőzetet gyűjtöttek, de a lényeg a Hold meghódítása volt. Kitűzték az amerikai lobogót, majd egy emléktáblát helyeztek el az alábbi szöveggel:

„Békés szándékkal, az egész emberiség képviseletében jöttünk.”

A fényképezkedés után aludni tértek, majd másnap felszálltak a holdkomp felszálló moduljával és csatlakoztak a parancsnoki egységhez, ismét találkoztak Collins-szal. A Föld légkörébe való visszatérés sikeres volt, az Apollo–11 a Csendes-óceánban landolt nem messze Hawaii-tól 8 nappal és 3 órával a felszállás után. Ezután karanténba helyezték őket az esetleges ismeretlen vírusokkal szembeni fertőzés elkerülése végett. Augusztus 10-én feloldották a karantént, az asztronauták egyszercsak az ünneplő tömegbe kerültek. Hatalmas parádé közepette ünnepelték őket a Broadwayn New York-ban, majd a következő 35 nap alatt a világ másik 25 országában.

## [szerkesztés] További célok

A NASA további 9 holdutazást tervezett, az újabb célok: állandó bázis a Holdon és a Mars meghódítása voltak. Az amerikai háborús kiadások (Vietnam) miatt azonban csökkenteni kellett a költségvetést, így ezek a tervek nem valósulhattak meg. A Saturn-5 hordozórakéták és a holdkompok egy részét a mai napig nem használták fel.

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

### [szerkesztés] Magyar oldalak

- „A Sas leszállt”: 35 éve repült az Apollo–11 (1. rész)
- „A Sas leszállt”: 35 éve repült az Apollo–11 (2. rész)
- „Kis lépés ez egy embernek…”: 35 éve repült az Apollo–11 (3. rész)
- „Kis lépés ez egy embernek…”: 35 éve repült az Apollo–11 (befejező rész)

### [szerkesztés] Külföldi oldalak

- Az Apollo–11 misszió, dokumentumfilm az archive.org honlapján

Apollo-program |
Előző küldetés: | Apollo–10 | Következő küldetés: | Apollo–12

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../a/p/o/Apollo%E2%80%9311.html"

Kategóriák: Űrrepülések | Apollo-program

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Български
- বাংলা
- Català
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- Esperanto
- Español
- Eesti
- فارسی
- Suomi
- Français
- Galego
- עברית
- Italiano
- 日本語
- ქართული
- 한국어
- Nederlands
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Português
- Русский
- Slovenčina
- Slovenščina
- Svenska
- தமிழ்
- Türkçe
- 中文