# Aachen

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Koordináták: é. sz. 50°46′ k. h. 6°6′

Aachen

Ország | Németország
Tartomány | Észak-Rajna–Vesztfália
Kormányzati kerület | Köln
Alapítás éve | 765
Népesség | 257 089 (2005)
Terület | 160,83 km²
Népsűrűség | 1600/km²
Tengerszint feletti magasság | 125-410 m
Koordináták | é. sz. 50°46′ k. h. 6°6′
Irányítószám | 52062-52080
Körzeti hivószám | 0241
Rendszámtábla kód | AC
Polgármester | Dr. Jürgen Linden
Honlap | www.aachen.de

Az aacheni városháza

Aachen város Németország nyugati szélén. A karoling birodalom székvárosa, Nagy Károly kedvelt tartózkodási helye volt.

## [szerkesztés] Fekvés

A város Nyugat-Németország egyik nagyvárosa. A Maas folyótól nem messze található.

## [szerkesztés] Klíma

A városban óceáni éghajlat uralkodik. A tél enyhe. A csapadék mennyisége 805 mm.

## [szerkesztés] Látnivalók

Legjelentősebb műemléke a dóm, mely az idők folyamán Nagy Károly palotakápolnája köré épült. A kupolával fedett kápolnát Metzi Odo ókeresztény, bizánci mintára építette. 805-ben szentelték fel, hatása rendkívül nagy volt a karoling építészet számára. A város a középkor folyamán kedvelt magyar zarándokhely volt. Nagy Lajos magyar kápolnát alapított itt 1367-ben, melyet gazdag felszereléssel látott el. A magyar ötvösművészet remekei is eljutottak ide, az ún. aacheni kincs valószínűleg budai királyi ötvös munkája.

## [szerkesztés] Történelem

A várost már a kr. előtti 3. évezredben is lakták. A város neve az ógermán Ahha, azaz víz szóból ered.

A 4. században érkeztek a vidékre a germánok.

Kis Pippin idején a város neve: Aquis Villa. Nagy Károlyt itt koronázták meg 800-ban császárrá és 814 januárjában itt temették el. I. Ottó királyt itt koronázták meg 936-ban, ezt követően a királyokat itt koronázzák. Közel 600 éven át koronázóváros volt. III. Ottó a város második Rómává kívánta építeni. Ekkor készült a Szent Adalber, Szent Salvator templomok is.

1152-ben itt koronázzák meg I. (Barbarossa) Frigyest. Ő pénzverdét létesít itt és fontos kereskedelmi központ lesz a város. 1171-ben 2,5 km hosszú városfalat építenek.

1336-ban megalapították az Aacheni Birodalmat. 1414-ben bevezettek egy gyásznapot, mivel Nagy Károly 600 éve volt halott.

1531-ben vége lett a királyságnak. Rövid ideig a Németalföld része lett. Aachen elvesztette jelentőségét. 1544-ben megjelent a lutheránizmus, majd 1584-ben a kálvinizmus.

1614-ben a spanyol hadsereg Marchese Ambrosio Spinola vezetésével el akarta űzni a protestánsokat, ez azonban nem sikerült. 1631-ben a spanyolok távoztak. 1656. május 2-án nagy csapás érte a várost. Peter Maw pékmesternél tűz ütött ki, és leégett a város nagyobbik fele. 5300 ház leégett, 4664-en meghaltak. 1668-ban megkötötték az Első Aacheni békét Spanyolország és Franciaország között. 1748-ban pedig a másodikat.

1792. december 15-én a franciák kitűzték a Márk-téren álló szabadság-fára a jelszavaikat: Szabadság, Egyenlőség, Testvériség. A franciák a következő évben megszállták a várost. Ezután többszöri harc után az osztrákoké, majd 1797. október 17-én végérvényesen a franciák szerezték meg a várost. Napoleón hatalomra jutásakor a város Roer tartomány (Départements Roer) székhelye lett. 1802-ben püspökséget hoztak létre a városban. 1814 januárjában a várost feladták a franciák.

1815-ben a város Poroszország része lett. 1816-ban Niederrhein Nagyhercegség (tartomány volt) része. Majd később székhelye lett. 1822 novemberében megalapította III. Frigyes Vilmos a nemzeti színházat uralkodásának 25. évfordulójának alkalmából. 1841. szeptember 1-jén indult meg a vasút Aachen és Köln között. 1883. június 29-én megalakult a J. P. J. Monheim kémiai gyár.

Az első világháború végén 1918 novemberében francia és belga csapatok szállták meg. 1920-ban a belgák kivonultak a városból. 1938-ban a Kristályéjszakán lerombolták a zsinagógát. 1944. október 21-én az amerikaiak elfogalták a várost. 1948-ban a megalakuló Német Szövetségi Köztársaság része lett. 1995-ben felépítették az új zsinagógát.

## [szerkesztés] Képzés

- Rheinisch-Westfälische Technische Hochschule Aachen (RWTH) – Technikai főiskola
- Fachhochschule Aachen – Aacheni Szakfőiskola
- Katholische Hochschule für Kirchenmusik St. Gregorius Aachen – Katolikus zenefőiskola.
- Katholische Fachhochschule – Katolikus szakfőiskola
- Volkshochschule Aachen - Népfőiskola
- Fraunhofer-Institut für Lasertechnik (ILT)
- Fraunhofer-Institut für Produktionstechnologie (IPT)
- Fraunhofer-Institut für Molekularbiologie und Angewandte Ökologie (IME seit 2003)
- Staatliches Umweltamt Aachen (StUA)

## [szerkesztés] Kultúra

### [szerkesztés] Múzeumok

- Couven-Museum
- „Großen Haus von Aachen“ - Aacheni nagyház.
- Computermuseum der RWTH Aachen - Számítógépmúzeum
- Zollmuseum Friedrichs - Frigyes vámmúzeum

## [szerkesztés] Közlekedés

### [szerkesztés] Vasút

Az Aacheni főpályaudvarról induló járatok közül van számos expressz:

- RegionalExpress RE 1: Aachen–Düren–Köln–Düsseldorf–Duisburg–Essen–Bochum–Dortmund–Hamm *RegionalExpress RE 4: Aachen–Mönchengladbach–Düsseldorf–Wuppertal–Hagen–Dortmund
- RegionalExpress RE 9: Aachen–Düren–Köln–Siegen(–Gießen) (Rhein-Sieg-Express)
- RegionalExpress RE 29: Aachen–Lüttich (euregioAIXpress)
- RegionalBahn RB 33: Aachen–Mönchengladbach–Duisburg (Rhein-Niers-Bahn)
- RegionalBahn RB 20: Alsdorf/Heerlen–Herzogenrath–Aachen–Stolberg/Eschweiler-Weisweiler

### [szerkesztés] Autó

A város az A4, A44, A544-es számú főutak kereszteződésében van. Az A 44-esen Düsseldorfba, A4-en Kölnbe lehet eljutni.

### [szerkesztés] Légi

A várostól 30 km-re fekszik egy reptér az Aachen Airport.

## [szerkesztés] Testvértelepülések

- Egyesült Királyság Halifax/Calderdale 1979
- Spanyolország Toledo 1985
- Kína Ningbo 1986
- Németország Naumburg (Saale) 1988
- USA Arlington 1993
- Dél-afrikai Köztársaság Fokváros 1999
- Oroszország Kostroma 2001
- Franciaország Montebourg 1960
- Franciaország Reims 1967

A Wikimedia Commons tartalmaz Aachen témájú médiaállományokat.
A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../a/a/c/Aachen.html"

Kategória: Németország települései

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- العربية
- Azərbaycan
- Български
- Català
- Česky
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- Esperanto
- Español
- Eesti
- فارسی
- Suomi
- Français
- Gaeilge
- עברית
- Hrvatski
- Interlingua
- Bahasa Indonesia
- Italiano
- 日本語
- ქართული
- 한국어
- Ripoarisch
- Latina
- Lëtzebuergesch
- Limburgs
- Lumbaart
- Lietuvių
- Latviešu
- Plattdüütsch
- Nederlands
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Sicilianu
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Svenska
- ไทย
- Tagalog
- Türkçe
- Українська
- Tiếng Việt
- Volapük
- Walon
- 中文