# Balatoni kecskeköröm

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

A balatoni kecskeköröm a kiédesedő vizű pannóniai beltóban mintegy 5 millió éve élt Congeria ungula caprae nevű kagyló lekoptatott maradványainak népies elnevezése.

## [szerkesztés] Keletkezés

A miocén és pliocén időszakban (25–5 millió évvel ezelőtt) erős volt a kéregmozgás a mai Kárpát-medence területén: a hegyek lesüllyedtek és helyüket sekély vizű tenger borította el. A tenger egyik öble a folyók beömlő hordalékának hatására fokozatosan lefűződött, az így keletkezett beltengert, melynek vizét a beömlő folyók elédesítették nevezzük Pannon-tengernek. A tenger vizében kevés állatfaj élt, de ezek hihetetlen tömegben, leggyakoribb volt közöttük a Congeria ungula caprae nevű kagyló, az úgynevezett kecskeköröm. [1]

A kagyló maga a ma található kecskekörömnél jóval nagyobb méretű volt, de mára csak a kemény, állati karomhoz hasonló, háromszög alakú sarka maradt meg. [2]

## [szerkesztés] Lelőhely

A kecskekörömre emlékeztető kagylócsücsköket Tihany környékén az agyagból mossa ki a víz.

A Tihanyi-félsziget pliocén kori homok és agyag rétegekből áll, vulkáni eredetű kőzetekkel fedve. Magas vízállás idején a hullámok megtámadták a partokat, alámosták, kimosták a rétegekből a Congeria-kagyló héját, mely a hullámzás koptató hatása révén vette fel a kecskeköröm formát.

A pleisztocén korszakban a Balatonnak hosszú ideig sokkal magasabb vízállása volt mint ma. Ekkor a víz rengeteg kövületet mosott ki a partfalból, és turzást épített belőlük a hegy lába elé. A ma előkerülő kecskekörmök ezekből a pleisztocénkori turzásokból származnak. [3]

A kagylómaradványok nagy számban kerültek elő a Gödrösben és a Fehérparton, néhány méterrel a mai Balaton vízszintje fölött. Főleg a gödrösi kecskekörömbányák voltak gazdagok, ahol egymást érték a tihanyi gyerekek által vájt gödrök (innen származik a mai elnevezés is). [4]

A tihanyi kecskeköröm azonban nem csak Tihanyban, hanem a Balaton déli partján is többfelé megtalálható: például Szántódon és Fonyódon. [5]

## [szerkesztés] Mondák, legendák

A kecskekörmök – a számos változatban elterjedt monda szerint – egy, a gőgjéért megbüntetett királylány Balatonba veszett aranyszőrű kecskenyájának maradványai.

A kecskeköröm híressé válásában nagy szerepe lehetett Garay János regéjének (Balatoni kagylókból – Rege a tihanyi visszhangól VIII.), amelyben leírta a tihanyi visszhang és kecskeköröm keletkezésének meseszerű történetét az aranyszőrű kecskéket őrző királyleányról és a Tókirály érte epedő fiáról.

    Az aranyszőrü nyájnak
    Tejéből itt szegény
    Büvös, varázs szerelmet,
    Mely méreg lett szivén...

    A tónak ősz királya
    Haragra gyult ezért,
    A bércztől a leányra
    S a nyájra átkot kért.

    A bércz tüzet bocsátott,
    Sziklája mind kigyúlt,
    Három nap, három éj, mint
    Itéletnapja dúlt.

    A nyáj a Balatonba
    Rohant, de benn veszett -
    A tó maig kihányja
    A kecskekörmöket.

Babits Mihály A második ének című négy részes mesedrámája a balatoni kecskekörmökről szóló népmese történetét dolgozza fel és teszi vallomásos lírai drámává.

## [szerkesztés] Érdekességek

Más kagylók és csigák is megmaradtak a pannóniai rétegekben, de ismeretségében messze elmaradtak a kecskeköröm mögött. A két háború között a Fehérparton fellelhető Cardium apertum nevű kagylót úri főkötő, vagy menyasszonyfőkötő néven árulták a tihanyi gyerekek. [4]

## [szerkesztés] Hivatkozások

1. ^ [A Balaton-vidék keletkezése]
2. ^ A tihanyi kecskeköröm
3. ^ Cholnoky Jenő: Balaton
4. ^ 4,0 4,1 A tihanyi kecskeköröm
5. ^ Földtörténet

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../b/a/l/Balatoni_kecskek%C3%B6r%C3%B6m.html"

Kategória: Őslénytan

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés