# Cifra Palota

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

A Cifra Palota (másként: Cifrapalota) Kecskeméten található szecessziós stílusú épület.

A palotát a népnyelv nevezte el Cifra Palotának. Ahogy egy népszerű gyermekdalban is szerepel:

  Cifra palota, zöld az ablaka,
  Gyere ki, te tubarózsa, vár a viola!

## [szerkesztés] Az épület

A Cifra Palota a Főtér felől

A Rákóczi út és a Főtér találkozásánál lévő házat 1902-ben Márkus Géza tervezte szecessziós stílusban. Márkus a lechneri felfogású nemzeti formálást követte. Egykor üzletek, lakások, kereskedelmi kaszinó működött benne, ma a Kecskeméti Képtár található itt.

Az épület legfőbb jellemzői: a homlokzati falsík színes majolika díszítése, melynél a népművészeti motívumkincs dominál, a kétemeletes homlokzatnak a hullámvonalú lezárása, a díszes kiképzésű, magas tető. A mázas homlokzatdíszeket és a tetőcserepeket itt is – mint a Városházánál is – a Zsolnay gyár készítette.

## [szerkesztés] A képtár

Cifrapalota
Cifrapalota légifotón

A Cifra Palota 1983 óta ad helyet a Kecskeméti Képtárnak. Három fontos gyűjteményt őriz a múzeum. Egyik a Nemes Marcell adományozta kollekció. Nemes a század elejének legnevesebb magyar műgyűjtője volt. 81 képet adományozott a városnak 1911-ben, túlnyomórészt múlt századi és kortárs magyar festők alkotásait. Ezek nagy része már akkoriban igen értékes volt: Munkácsy Mihály, Székely Bertalan, Márffy Ödön, Gulácsy Lajos, Rippl-Rónai József, Vaszary János, Czigány Dezső festményei. Nemes Marcell figyelmét Kecskemétre Grünwald Béla hívta fel: a város tekintélyes áldozatok árán épp ekkor létesített művésztelepet, így méltónak találta az értékes gyűjtemény elhelyezésére.

A másik a Farkas István–Glücks Ferenc gyűjtemény. Glücks Ferenc budapesti pékmester volt, aki a híres festő, Farkas István fiaitól vásárolta meg az egykori Wolfner gyűjteményt. Wolfner József a Művészet című folyóirat kiadója és emellett mecénás volt. Ösztöndíjakat fizetett egyes művészeknek, akik közül a legismertebb Mednyánszky László és Nagy István volt, cserébe igényt tartott a járadék folyósítása alatti időszakban született művekre. Ennek köszönhető, hogy az ország legnagyobb Mednyánszky-gyűjteménye a Kecskeméti Képtárban látható. A Farkas–Glücks anyagnak van egy másik része, amelyben – egyebek mellett – Anna Margit, Ámos Imre, Barcsay Jenő és Egry József festményei is megtalálhatók.

A harmadik és egyben legnagyobb gyűjteménye a Képtárnak a miskei Tóth Menyhért (1904–1980) életműve, amely 2000 festményből és 8000 grafikából áll.

2005-ben a Cifra Palotában állították ki a kunbábonyi aranyleletet, valamint Muraközy János hagyatékából berendezték a Muraközy János-emlékszobát.

Itt rendezik meg a Kortárs Keresztény Biennálé című országos képző- és iparművészeti kiállítást.

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

- Légifotók a Cifra Palotáról

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../c/i/f/Cifra_Palota_868b.html"

Kategóriák: Magyarország építményei | Magyarország műemlékei | Kecskemét

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés