# Arab nyelv

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Arab (العربية al-ʿarabiyya)
Beszélik: | Algéria, Bahrein, Egyesült Arab Emírségek, Egyiptom, Irak, Jemen, Jordánia, Katar, Kuvait, Libanon, Líbia, Mauritánia, Marokkó, Nyugat-Szahara, Omán, Palesztina, Szaúd-Arábia, Szudán, Szíria, Tunézia, valamint a környező országok
Terület: | Arab világ
Beszélők száma: | kb. 300 000 000 fő
Helyezés: | 5, az összes beszélő szerint
Nyelvcsalád: | Afroázsiai nyelvcsalád

  Arab nyelv

Írás: | Arab írás
Hivatalos státusz
Hivatalos nyelv: | Algéria, Bahrein, Comore-szigetek, Csád, Dzsibuti, Egyesült Arab Emírségek, Egyiptom, Eritrea, Irak, Izrael, Jemen, Jordánia, Katar, Kuvait, Libanon, Líbia, Mauritánia, Marokkó, Nyugat-Szahara, Omán, Palesztina, Szaúd-Arábia, Szudán, Szíria, Tunézia; Nemzeti nyelv: Mali, Szenegál;
Nemzetközi szervezetek: ENSZ, Arab Liga, Iszlám Konferencia, Afrikai Unió

Szabályozza: | Egyiptom: Arab Nyelv Akadémiája
Nyelvkódok
ISO 639-1 | ar
ISO 639-2 | ara
SIL | ara

## [szerkesztés] Besorolása

Mint a neve is mutatja, az arab nyelv (العربية, al-arabijja) eredetileg az arab nép nyelve. Az arab besorolása a sémi nyelvek csoportján belül vitatott, de valószínűsíthetően a délnyugati águkba tartozik, így legközelebbi rokonai a délarab és az ezekből kialakult etióp nyelvek. Elhelyezkedése révén sok északnyugati sémi nyelv – héber, arámi – hatott rá. Hajlító nyelv. A középkori területi hódítások és a Korán terjesztésének jóvoltából a nyelv elterjedt Észak-Afrikában és Kis-Ázsiában is.

## [szerkesztés] Története

Az arab nyelv eredete a Kr. u. 2. századig nyúlik vissza. A szájhagyomány úgy tartja, hogy az arab nyelv Iszmailtól, Ábrahám fiától származik. Az első arab írásos emlékek a 4. századból származnak. Az írásbeliség a 7. századra a nagyobb városokban – így Mekkában és Medinában – meglehetősen elterjedtté vált. Miután Mohamed próféta fellépését követően a vallási és politikai hatalom a Kurays törzs kezébe került, ennek a nyelvváltozatát kanonizálták az arab nyelvészek. Ez szolgált a klasszikus arab nyelv alapjául, amelyet nyelvtani szempontból a pogánykor – Dzsáhilijja – idejéből fennmaradt költemények nyelvezetével egészítettek ki. Az arab nyelv ilyen szempontból kb. a 8. századtól kezdve stabil, változatlan – ez azonban messze van az igazságtól.

## [szerkesztés] Beszélőinek száma

300 millió ember beszéli anyanyelvileg az arabot és több állam nyelve (1995). Ezzel az 5. helyen áll a legtöbbet beszélt nyelvek listáján. Második nyelvként, főként az iszlám kapcsán, 700 millióan is beszélik.

## [szerkesztés] Arab nyelvű országok

Afrikai arab államok | Ázsiai arab államok
Marokkó Mauritánia Nyugat-Szahara Algéria Líbia
Tunézia
Egyiptom
Szudán
Szomália
Eritrea
Dzsibuti
Csád
Comore-szigetek

Libanon

Palesztina (benne Ciszjordánia)
Szíria
Jordánia
Irak
Szaúd-Arábia
Jemen
Egyesült Arab Emírségek
Katar
Kuvait
Omán
Bahrein

Lásd még: Arab államok

## [szerkesztés] A diglosszia jelensége

Az arab nyelvnek mindig is számos változata volt, melyek jelentősen eltértek egymástól. A hódításokkal az addig birtokoltnál jóval nagyobb területen vált egyeduralkodóvá, ez pedig kedvezett a különbségek kialakulásának és elmélyülésének. A nyelvjárások hangrendszerüket (pl. Irakban a K = Cs, Egyiptomban Dzs = G stb.) és szókincsüket tekintve mutatnak diverzitást, emellett nyelvtani rendszerük is jelentősen egyszerűsödött (pl. kettes szám hiánya, szerkezetek helyettesítése körülírással stb.). Az egyes nyelvjárásokat jelentősen befolyásolta a gyarmatosító európai hatalmak nyelve (elsősorban a francia és az angol).

Politikai okokból azonban a regionális nyelveket, nyelvjárásokat igyekeznek visszaszorítani, hogy az „arab nemzet” egységét ezzel is kifejezzék és megtartsák, mivel már így is olyannyira eltérőek az egyes dialektusok, hogy külön nyelvvé válásuk záros határidőn belül bekövetkezne. Ennek elkerülése érdekében a médiából, a sajtóból és az irodalomból igyeznek kiszorítani őket, helyette a klasszikus (vagy irodalmi) arab nyelvet támogatják. Az arab államok lakóira így egy sajátos jelenség, diglosszia jellemző: az iskolázott arabok többsége tud a saját nyelvjárási nyelvén és a klasszikus arab nyelven beszélni, azaz egy nyelv két – sok esetben igen jelentősen eltérő – változatát ismeri.

A problémát csak bonyolítja, hogy az irodalmi arab nyelv pusztán írott nyelv, kiejtése ennek is változó. Mindenesetre a 16. század óta a libanoni-szíriai vallási dialektust tekintik mérvadónak a klasszikus arab kiejtésekor.

## [szerkesztés] Alaktan

Az arab nyelvészet alapvetően három szófajt különböztet meg:

- név (iszm) – főnevek, melléknevek, számnevek
- cselekvés (fiʿl) – igék
- szócska (harf) – prepozíciók, kérdőszók stb.

### [szerkesztés] Névszók

#### [szerkesztés] Állapot

A névszók talán legfontosabb tulajdonsága az állapot, mely lehet határozott vagy határozatlan. Ez a ragozásban mutatkozik meg. A határozatlanságnak nincs jele, a határozottságot a szó elé helyezett, azzal egybeírt névelő (írásban al-) jelzi. A birtokos szerkezetekben a birtok nem visel névelőt, ennek ellenére határozott ragozást kap. (Határozatlan birtokot – pl. a férfi egy háza – nem is lehet kifejezni birtokos szerkezettel.)

#### [szerkesztés] A nyelvtani nem

Az arab névszók lehetnek hím- vagy nőneműek. A nőnem általában jelölt, bár az ezt jelölő betű pl. a számneveknél sok esetben fordítottan viselkedik. Egyes hímnemű méltóságnévek (pl. halífa, azaz kalifa) is viselhetik az ún. tá marbútát (szó szerint: kötött T), és ez olykor a fokozás jele (pl. álim = tudós, álima = nagy tudós).

#### [szerkesztés] Esettan

Az arab névszó alapvetően három esetben állhat: alany-, tárgy- és birtokosesetben. Ez kizárólag a szó végéhez hozzáillesztett, írásban ritkán jelölt ragozásból tűnik ki. Vannak azonban ragozhatatlan szavak is (pl. amelyek á-ra végződnek), és olyanok is, ahol határozott állapotban a tárgy- és birtokoseset nem különül el (ún. diptota névszók, vagy a gyenge végű szavak).

Alapvető esetvégződések (tanvín):

- Alanyeset, határozatlan: -un
- Alanyeset, határozott: -u
- Tárgyeset, határozatlan: -an
- Tárgyeset, határozott: -a
- Birtokoseset, határozatlan: -in
- Birtokoseset, határozott: -i

#### [szerkesztés] Szám

Az arab nyelvben alapvetően három szám létezik: egyes, kettes és többesszám. Az egyes szám jelöletlen, a kettes- és többesszám viszont jelölt. Kettes számban, alanyesetben minden névszó -áni, tárgy- és birtokosesetben -ajni végződést kap.

A többesszám képződhet szabályosan, ilyenkor a hímnemű szavak alanyesetben -úna, tárgy- és birtokosesetben -ína végződést kapnak, a nőneműek pedig -át + esetvégződés kombinációt kapnak.

Az arab szavak jelentős része – a belső fejlemények – ún. tört többesszámot képeznek. A fogalom az arab nyelvészektől ered és lényege, hogy a szót „összetöröm”, csak a vázát adó gyökmássalhangzók maradnak, közéjük pedig különféle magánhangzóbetoldásokat, hosszabbodásokat helyezünk. Számos típusa létezik, és csak nagyon ritkán állapítható meg szabályosság. A tört többesszám szótári kérdés, amely minden egyes névszónál megtanulandó.

Olykor előfordul, hogy egy-egy szónak rendes és tört többesszáma is van. Ilyenkor tört többesszámú melléknévvel az utóbbi verziót alkalmazzuk.

### [szerkesztés] Igék

Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

## [szerkesztés] Lásd még

- Arab államok

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

Tekintsd meg a Wikipédia arab nyelven készült változatát!

- Arab nevek helyesírása, Népszabadság Online, 2004. július 24.
- Arab – Learn Arabic (in English)

| Ez a nyelvészeti lap még csak csonk (azaz erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../a/r/a/Arab_nyelv.html"

Kategóriák: Szakaszcsonkok | Csonkok 2004 áprilisából | Csonkok (nyelvészet) | Afroázsiai nyelvek | Természetes nyelvek

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Afrikaans
- Alemannisch
- አማርኛ
- Aragonés
- Anglo Saxon
- العربية
- ܐܪܡܝܐ
- Asturianu
- Български
- Bosanski
- Català
- Česky
- Словѣньскъ
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- فارسی
- Suomi
- Français
- Arpitan
- Frysk
- Gaeilge
- Galego
- Hawai`i
- עברית
- हिन्दी
- Hrvatski
- Hornjoserbsce
- Հայերեն
- Interlingua
- Bahasa Indonesia
- Ido
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- ქართული
- ಕನ್ನಡ
- 한국어
- Kernewek
- Latina
- Limburgs
- Lietuvių
- Latviešu
- Македонски
- Bahasa Melayu
- Nahuatl
- Plattdüütsch
- नेपाल भाषा
- Nederlands
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Nouormand
- Occitan
- Norfuk / Pitkern
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Sicilianu
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Shqip
- Српски / Srpski
- Basa Sunda
- Svenska
- Kiswahili
- தமிழ்
- Тоҷикӣ
- ไทย
- Tagalog
- Türkçe
- Tatarça
- Oyghurque
- Українська
- اردو
- Tiếng Việt
- Walon
- 中文
- Bân-lâm-gú