# Csapadék

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

  Ez a szócikk a meteorológiai jelenségről szól. További jelentéséhez lásd: Csapadék (kémiai folyamat eredménye).

A csapadék a legfontosabb meteorológiai és időjárási elem, mert egy adott terület időjárásának és éghajlatának alapvetően meghatározó jellemzője.

A csapadék a levegőben levő vízpárának a megjelenési formája, vagyis a kiválásából származó folyékony, illetve szilárd halmazállapotban a földre jutó víz.

A páratartalom kiválását valamely légtömeg lehűlése okozza, vagyis

- a levegő feláramlása a hidegebb hőmérséklet tartományok felé,
- a hideg és a meleg légtömegek keveredése, (légköri frontok találkozása), vagy
- hideg felülettel való érintkezése

vált ki.

## [szerkesztés] Hulló csapadékok

### [szerkesztés] Kialakulása

Amikor a levegő hőmérséklete eléri a harmatpontot akkor a pára látható alakban kiválik, ennek az előfeltétele, hogy a hűlő levegőben felhő, vagy köd alakuljon ki. Ekkor alakul ki a csapadék, vagyis a kialakult lebegő vízcseppek, jégtűk, vagy jégszemcsék súlya nagyobb lesz, mint a felfelé áramló levegő légáramlása, illetve a levegő közegellenállása.

A kialakult elemi részecskék az útjuk során további vízgőz kiválásokat vesznek magukra, és a méretük, súlyuk egyre nagyobbá válik.

A kiválást a levegőben levő apró porszemcsék – mint kondenzációs mag – meggyorsítják

### [szerkesztés] Felosztása

A csapadék fajtákat alakjuk és halmazállapotuk szerint lehet felosztani, csoportosítani.

#### [szerkesztés] Halmazállapotuk szerint lehet

- folyékony (eső, ködszitálás, ónos eső),
- szilárd (hó, jégtű),
- vegyes jégeső,
- szilárd szemcsés (hódara, jégdara, jégszem).

#### [szerkesztés] Keletkezése és lehullása szerint lehet

- szitáló,
- csendes,
- záporszerű.

## [szerkesztés] Nem hulló csapadékok

A föld felszínén, illetve annak közelében kialakuló kiválásokat nem hulló csapadéknak nevezik, mert ezek a föld felszínén elhelyezkedő tárgyakon, növényeken stb. jelennek meg.

Ebbe a csoportba tartoznak következő csapadékok:

- a harmat,
- a dér,
- a zúzmara, és
- a virga, ami nem éri el a földfelszínt.

## [szerkesztés] Csapadék mérése

A lehullott csapadék mennyiségét (tömegét) mm-ekben mérik, vagyis 1 mm csapadék (szilárd csapadéknál annak olvadék vize) a földfelszínen négyzetméterenként 1 liter vizet jelent.

Mérése esőmérővel (ombrométerrel, pluvióméterrel) történik. Ez a mérőműszer egy 200 cm2 felfogó felületű henger alakú edény, aminek mérőperemét a szabad földfelszín felett 1 méter magasan helyezik el. Az edényben összegyűlt vizet ezután mérőpohárba öntik és annak skálájáról olvassák le mm-ben a csapadék mennyiségét.

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../c/s/a/Csapad%C3%A9k.html"

Kategória: Meteorológia

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés