# Asztrahány

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Koordináták: é. sz. 46°20′0’’ k. h. 48°01′0’’

Asztrahány / Астрахань
A Mennybemenetel Katedrális (1701), Asztrahány egyik jelképe.

zászlaja | címere

Kormányzat
Ország Államrész | Oroszország Asztrahányi terület
Alapítás éve Várossá vált | 1558 1717-ben
Polgármester |
Földrajzi jellemzői
Területe |
--- | ---
Teljes | ~500 km²
Népesség |
Város (2005) | 501 300 fő
Időzóna Nyáron (DST) | MSK (UTC+3) MSD (UTC+4)
Weboldal: http://www.astrgorod.ru/

Asztrahány (oroszul Астрахань; tatárul: Ästerxan), nagyváros Oroszország déleurópai részén az Asztrahanyi terület székhelye.

## [szerkesztés] Fekvése

A város a Kaszpi-tengeri alföldön, a Volga folyó deltájának 11 szigetén, a folyó kaszpi-tengeri torkolatához közel, Európa és Ázsia határán fekszik.

Az asztrahányi Kreml tornyai

## [szerkesztés] Története

A Volga-delta termékeny területe évezredek óta ösztönözte az embert a letelepedésre. A település gyorsan fejlődött és előbb a Kazár Kaganátus, majd az Arany Horda fővárosa lett. A várost magát a 13. század elején említik először európai utazók Xacitarxan néven. Timur Lenk serege elfoglalta és porig égette. 1459-től 1556-ig az Asztrahányi Kánság székhelye volt. A középkori város romjait a régészek a mai várostól 12 km-re találták meg. 1556-ban Rettegett Iván véres ostrom után elfoglalta a várost és a Volga fölötti dombon új erődítményt emeltetett. Asztrahány várát 1569-ben a török is megostromolta, de kudarcot vallott. Egy évi sikertelen ostrom után a szultán lemondott a város megszerzéséről, ezzel újra megnyílt az út a volgai orosz vízi kereskedelem előtt. A 17. században a város Oroszország keleti kapuja lett. Az alsóvárosban sok örmény és perzsa kereskedő telepedett le, ez színesítette és nemzetközivé tette a települést.

Asztrahány a 17. században.
Az asztahányi kreml egyik temploma.

Asztrahányt 1670–71-ben tizenhét hónapig a kozákok tartották megszállva. A 18. század elején I. Péter orosz cár hajógyárat építtetett ide, és a város a perzsák elleni hadjárat kiindulóponja lett. II. Katalin cárnő fontos ipari központtá építette ki. 1705-ben a város fellázadt a cári uralom ellen, és Bulavin kozákjai szállták meg. Ezt megelőzően a kalmük kán serege eredménytelenül ostromolta a várat. 1711-ben kormányzói székhely lett. Hat évvel később az első közép-ázsiai orosz vállalkozás kiindulóbázisa volt. 1702-ben, 1718-ban és 1767-ben tűzvész pusztította. 1719-ben a perzsák rabolták ki. 1830-ban a kolerajárvány a lakosság nagy részét kipusztította.

## [szerkesztés] Nevezetességei

- Az asztrahányi vár a kreml az 1580-as évektől az 1620-as évekig épült. Két hatalmas székesegyházát 1700-ban és 1710-ben szentelték fel. Az épülletek megőrizték a hagyományos orosz építészet jellegzetességeit, de külső díszítésükben barokk hatás érződik.

## [szerkesztés] Híres emberek

- Joseph Deniker, francia természettudós, antropológus
- Ilja Nyikolajevics Uljanov, Lenin apja
- Vaszilij Kirilovics Tregyakovszkij orosz költő.

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

- Műholdas felvételek a Google Maps-ból

A Wikimedia Commons tartalmaz Asztrahány témájú médiaállományokat.

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../a/s/z/Asztrah%C3%A1ny.html"

Kategória: Oroszország települései

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Български
- Bosanski
- Català
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- Esperanto
- Español
- Eesti
- فارسی
- Suomi
- Français
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Bahasa Indonesia
- Italiano
- 日本語
- Қазақша
- 한국어
- Latina
- Lietuvių
- Nederlands
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Иронау
- Polski
- Português
- Русский
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Svenska
- Tatarça
- Oyghurque
- 中文