# Ciprus

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Ciprus Aphroditének, a szerelem és a szépség istennőjének hazája. Maga a név görögül rezet jelent. A Földközi-tenger legkeletibb szigete, három kontinens metszéspontjában fekszik. Fővárosa Nicosia (ejtsd: Nikoszia), amely a sziget középső részén található, s a görög-, illetve töröklakta részeket elválasztó zöld vonal áthalad rajta. Nem része Ciprusnak a szigeten fekvő két brit szuverén támaszpont, Akrotiri és Dhekelia (területük összesen 254 km²). Ciprus 2004. május 1. óta az Európai Unió tagja.

"Κυπριακή Δημοκρατία
Kıbrıs Cumhuriyeti
Republic of Cyprus

(Ciprus zászlaja) | (Ciprus címere)

mottó: nincs
Hivatalos nyelvek | görög és török
Főváros | Nicosia
Elnök | Tassos Papadopoulos
Terület - Teljes - % víz | 161. 5895 km2 kicsi
Népesség - Teljes (2002) | 155. 771 657
Függetlenség - Dátum | Az Egyesült Királyságtól 1960. augusztus 16. (Nem ismeri el Törökország)
Pénznem | Ciprusi font (`CYP`)
Időzóna | UTC +2
Himnusz | Imnos pros tin Eleftherian
TLD | .cy
Hívószám | +`357`

## [szerkesztés] Földrajz

### [szerkesztés] Domborzat

Szicília és Szardínia után a Földközi-tenger legnagyobb szigete. Földrajzi értelemben Kis-Ázsiához tartozik, habár szinte mindig Európához tartozóként sorolják be. Észak-déli irányban 4 tájra osztható:

- Kyrenia-hegység: északon, a parttal párhuzamosan futó hegylánc.
- Troodosz-masszívum: a terület középső részén emelkedik, legmagasabb pontja 1 953 m.
- Mezaorea-síkság: a déli parti síksággal összefüggő része.
- partvidéke.

### [szerkesztés] Vízrajz

Jelentős folyóval nem rendelkezik, gyakori a vízhiány. Leghosszabb a Pedias nevű, 96 km hosszú folyó.

### [szerkesztés] Éghajlat

Cipruson az éghajlat jellegzetesen mediterrán, a Troodoszon a magasabb területeken pedig kontinentális.

Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

### [szerkesztés] Növény- és állatvilág

Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

### [szerkesztés] Környezetvédelem

Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

## [szerkesztés] Történelem

Kb. i. e. 10000 óta lakott volt. i. e. 1600 körül a mükénei civilizáció hatása alá került, majd kereskedelmi kapcsolatokat alakított ki Egyiptommal. Még Egyiptom perzsák általi meghódítása előtt Ciprus a perzsa birodalom része lett, de Nagy Sándor hadjáratai nyomán felszabadult, később az egyiptomi Ptolemajida dinasztia uralta. i. e. 58 után a Római Birodalom bekebelezte. A római birodalom felosztása után 395-ben – egy rövid idejű arab hódítást leszámítva – a Bizánci Birodalom része volt. A keresztes háborúk idején I. Richard (angol király) 1191-ben Koméniusz Izsák legyőzése után meghódította, majd eladta a Templomos Lovagrendnek. Tőlük a mindössze két éves jeruzsálemi királyságát 1187-ben a Szaladdin szultánnal vívott csatában elveszítő Guy de Lusignan vásárolta meg 1192-ben. 1482-ben, az utolsó királynő halálával a ciprusi Lusignan dinasztiának magva szakadt, és a szigeten – újabb adás-vétel révén – a velenceiek rendezkedtek be, akik állandó harcban álltak a terjeszkedő Oszmán Birodalommal. 1571-ben a törökök 60.000 embert számláló flottája végül meghódította Ciprust, és török uralom alatt állt 1878-ig, amikor az angolok elfoglalták. 1925-ben Nagy-Britannia koronagyarmatává vált. Az 1900-as években zajlott a ciprusi görögök Görögországgal való egyesülési mozgalma (enózisz), amely a második világháború után tudott csak megerősödni. 1955-ben megalakult az EOKA nevű szervezet, amely 1959-ig harcolt a gyarmati függőség ellen. A függetlenséget – Nagy-Britannia, Görögország és Törökország közötti háromhatalmi tárgyalások eredményeként – 1960. augusztus 16-án sikerült kinyilvánítani. Az első elnök III. Makariosz görög-ortodox pátriárka lett. Az alelnök egy ciprusi török volt. Azonban, a görög és a török etnikum között állandósultak a feszültségek és összetűzések, ezért 1964-ben Ciprus kérdése az ENSZ Biztonsági Tanácsa elé került, amely 1964. évi 186-os határozatában békefenntartók telepítését rendelte el a szigeten. 1974. július 13-án a görögországi katonai junta által támogatott ciprusi görög katonatisztek, azzal a szándékkal, hogy Ciprust Görögországgal egyesítsék, államcsínyt kíséreltek meg az érsek-elnök Makariosz ellen, aki életét mentve elmenekült a szigetről. Hét nap múlva, az 1960-as háromhatalmi egyezményre és a török etnikum védelmére hivatkozva, a sziget északi harmadát (37%) Törökország megszállta, és ott a ciprusi törökök a mai napig fennálló saját, önálló közigazgatást alakítottak ki, 1983. november 15-én kikiáltva a csak Törökország által elismert „Észak-Ciprusi Török Köztársaságot”. Ciprus 2004. évi Európai Unióhoz való csatlakozása előtt Kofi Annan ENSZ-főtitkár vezetésével terv készült a sziget újraegyesítésére. A népszavazáson a ciprusi törökök az egyesítés mellett, a ciprusi görögök az egyesítés ellen szavaztak, így a terv kudarcba fulladt, és Ciprus megosztott államként lett az EU tagja.

## [szerkesztés] Államszervezet és közigazgatás

### [szerkesztés] Alkotmány, államforma

Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

### [szerkesztés] Törvényhozás, végrehajtás, igazságszolgáltatás

Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

Kormány, Parlament, Bíróság

### [szerkesztés] Közigazgatási felosztás

Az ország a török megszállásig 6 kerületre (επαρχίες/eparhíes / kazalar) volt osztva, itt ezek felsorolása található (elöl a görög utána a török név):

- Αμμόχωστος (Ammóhōstos) / Gazimağusa
- Κερύνεια (Kerýneia) / Girne
- Λάρνακα (Lárnaka) / Larnaka (Tuzla)
- Λευκωσία (Lefkōsía) / Lefkoşa
- Λεμεσός (Lemesós) / Leymosun
- Πάφος (Páfos) / Baf

### [szerkesztés] Politikai pártok

Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

### [szerkesztés] Védelmi rendszer

Fő szócikk: Ciprus hadereje
Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

## [szerkesztés] Népesség

### [szerkesztés] Általános adatok

Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

### [szerkesztés] Legnépesebb települések

Limassol (Lemesos): 149100 fő; Larnaca (Lārnax): 48200 fő; Paphos: 32700 fő

### [szerkesztés] Etnikai, nyelvi, vallási megoszlás

Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

### [szerkesztés] Szociális rendszer

Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

## [szerkesztés] Gazdaság

### [szerkesztés] Általános adatok

Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

### [szerkesztés] Gazdasági ágazatok

Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

### [szerkesztés] Közlekedés

Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

## [szerkesztés] Kultúra

### [szerkesztés] Oktatási rendszer

Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

### [szerkesztés] Kulturális intézmények

könyvtárak, múzeumok, színházak, zene és tánc intézményei

Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

### [szerkesztés] Művészetek

ciprusi művészet
Népművészet • Építészet • Festészet • Szobrászat • Iparművészet • Zene • Tánc • Irodalom • Színház • Fotóművészet • Film

- Építészet
- Képzőművészetek
- Irodalom
- Filmművészet
- Zene

Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

### [szerkesztés] Hagyományok

Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

### [szerkesztés] Gasztronómia

Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

## [szerkesztés] Sport

- Ciprusi labdarúgócsapatok listája

Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

## [szerkesztés] Ünnepek

Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

- Republic of Cyprus
- Kuzey Kıbrıs Türk Cumhuriyeti Cumhuriyet Meclisi
- cips: cyprus international press service – english / deutsch
- Ciprus domborzati térképe
- Fényképek a fővárosról, Nicosia-ról

## [szerkesztés] Források

- Földrajzi Világatlasz (Nyír-Karta Bt., Kossuth Nyomda, Bp. 2003.)
- Cartographia Világatlasz (Cartographia Kft., Bp. 2001-2002.)

A Wikimedia Commons tartalmaz a témával kapcsolatos anyagokat:
Cyprus
Európai országok

| Dél-Európa: Andorra | Málta1 | Máltai Lovagrend | Olaszország1 | Portugália1,2 | Spanyolország1,2| San Marino | Vatikán
| Délkelet-Európa: Albánia | Bosznia-Hercegovina | Bulgária1 | Ciprus3 | Görögország1 | Horvátország | Macedónia | Montenegró | Szerbia | Törökország4
| Észak-Európa: Dánia1, | Észtország1 | Finnország1 | Izland | Lettország1 | Litvánia1 | Norvégia2 | Svédország1
| Kelet-Európa: Azerbajdzsán4 | Fehéroroszország | Grúzia4 | Kazahsztán4 | Moldova | Oroszország4 | Örményország5 | Ukrajna
| Közép-Európa: Ausztria1 | Csehország1 | Lengyelország1 | Liechtenstein | Magyarország1 | Németország1 | Románia1 | Svájc | Szlovákia1 | Szlovénia1
| Nyugat-Európa: Belgium1 | Egyesült Királyság1,2 | Franciaország1,2 | Hollandia1,2 | Írország1 | Luxemburg1 | Monaco
1 Az Európai Unió tagja 2 Európán kívüli területtel is rendelkezik 3 Földrajzilag Ázsiához tartozik, de az Európai Unió tagja 4 Földrajzilag a területe nagyobb vagy döntő része Ázsiához tartozik 5 Földrajzilag Ázsiához tartozik, de gyakran Európához tartozónak számítják
Függő területek: Akrotiri és Dekélia5 | Feröer | Gibraltár | Guernsey | Jersey | Man-sziget | Svalbard
Vitatott státusú területek: Abházia | Dél-Oszétia | Észak-Ciprus5 | Dnyeszter Menti Köztársaság | Hegyi-Karabah5 | Koszovó

A világ országai | Ázsia
Afganisztán | Arab Emírségek | Azerbajdzsán | Bahrein | Banglades | Bhután | Brunei | Ciprus | Fülöp-szigetek | Grúzia | India | Indonézia | Irak | Irán | Izrael | Japán | Jemen | Jordánia | Kambodzsa | Katar | Kazahsztán | Kelet-Timor | Kína (Hongkong és Makaó) | Kirgizisztán | Koreai Köztársaság (Dél-Korea) | Koreai Népi Demokratikus Köztársaság (Észak-Korea) | Kuvait | Laosz | Libanon | Malajzia | Maldív-szigetek | Mianmar (Burma) | Mongólia | Nepál | Omán | Oroszország | Örményország | Pakisztán | Srí Lanka | Szaúd-Arábia | Szingapúr | Szíria | Tádzsikisztán | Thaiföld | Törökország | Türkmenisztán | Üzbegisztán | Vietnam
Függő területek: Akrotiri és Dhekelia | Karácsony-sziget | Kókusz (Keeling)-szigetek
Vitatott státuszú területek: Észak-Ciprus | Hegyi-Karabah | Palesztina | Tajvan

| A Földközi-tenger térsége | m·v·sz

Országok: Spanyolország | Franciaország | Monaco | Olaszország | Szlovénia | Horvátország | Bosznia-Hercegovina | Montenegró | Albánia | Görögország | Törökország | Szíria | Libanon | Izrael | Gázai-övezet (önállósága nem elismert) | Egyiptom | Líbia | Tunézia | Algéria | Marokkó

Tengerek: Adriai-tenger | Tirrén-tenger | Ligur-tenger | Jón-tenger | Égei-tenger | Krétai-tenger | Trák-tenger | Márvány-tenger

Szigetek: Baleár-szigetek | Korzika | Szardínia | Szicília | Málta | Jón-szigetek | Kréta | Rodosz | Égei-szigetek | Ciprus

Öblök: Lion (Oroszlán)-öböl | Gabesi-öböl | Tarantó-öböl | Sidra-öböl | Antalyai-öböl | Iskenderuni-öböl

Szorosok: Gibraltári-szoros | Bonifaciói-szoros | Messinai-szoros | Otrantói-szoros | Dardanellák

| Ez a földrajzi tárgyú lap még csak csonk (azaz erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../c/i/p/Ciprus.html"

Kategóriák: Szakaszcsonkok | Csonkok 2004 júliusából | A Földközi-tenger szigetei | Csonkok (földrajz) | Ciprus

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Afrikaans
- Aragonés
- العربية
- ܐܪܡܝܐ
- Asturianu
- Azərbaycan
- Беларуская
- Български
- বাংলা
- Brezhoneg
- Bosanski
- Català
- Česky
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- فارسی
- Suomi
- Võro
- Føroyskt
- Français
- Frysk
- Gaeilge
- Galego
- עברית
- हिन्दी
- Krèyol ayisyen
- Հայերեն
- Bahasa Indonesia
- Ilokano
- Ido
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- 한국어
- Kurdî / كوردي
- Kernewek
- Latina
- Lëtzebuergesch
- Lumbaart
- Lietuvių
- Latviešu
- Македонски
- Bahasa Melayu
- Ekakairũ Naoero
- Plattdüütsch
- Nederlands
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Nouormand
- Occitan
- Иронау
- Kapampangan
- Polski
- Português
- Română
- Armâneashti
- Русский
- Sicilianu
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Shqip
- Српски / Srpski
- Svenska
- Tetun
- Тоҷикӣ
- ไทย
- Türkçe
- Українська
- Tiếng Việt
- 中文
- Bân-lâm-gú
- 粵語