# Bubiai (Šiauliai)

### Straipsnis iš Vikipedijos, laisvosios enciklopedijos.

Bubiai
Bubiai
Koordinatės |

55°51'30″ š. pl. 23°08'30″ r. ilg.

Artimiausias miestas |
Savivaldybė | Šiaulių rajonas
Seniūnija | Bubių seniūnija
Gyventojų skaičius | 878 (2001 m.)

Vietovardžio kirčiavimas (4 kirčiuotė)
Vardininkas: | Bubiaĩ
Kilmininkas: | Bubių̃
Naudininkas: | Bubiáms
Galininkas: | Bubiùs
Įnagininkas: | Bubiaĩs
Vietininkas: | Bubiuosè

Bubiai – kaimas Šiaulių rajone, šalia kelio Šiauliai-Tauragė, 14 km į pietvakarius nuo Šiaulių, abipus Dubysos. Seniūnijos centras, yra pagrindinė mokykla. Yra piliakalnis (vadinamas Pilale), išlikusi dvaro sodyba, telkšo tvenkinys (422 ha), kaime auga seniausios Lietuvoje „Penkios Bubių tuopos“, kurių aukštis 34 m, kamienų skersmuo 1,3 metro. Pietvakariuose driekiasi Bubių-Padubysio miškai.

## [taisyti] Istorija

Archeologiniai kasinėjimų duomenimis Bubiuose gyventa jau V a. Dubysos pilis ant greta Dubysos upės esančio kalno pastatyta apie 1230 m. Jos apylinkėse plėšikavo 1236 m. Saulės mūšyje sumušti kalavijuočiai. 1348 m. ir 1358 m. pilį sudegino kryžiuočiai.

Pirmą kartą 1566 m. minimi Bubiai buvo Aukštelkų valsčiaus viensėdija. 1783 m. Bubių kaime buvo 13 namų su 50 gyventojų. Kaip dvaras Bubiai pradėjo formuotis po paskutiniojo 1795 m. Abiejų Tautų Respublikos padalijimo, kai Rusijos imperatorė Jekaterina II Bubius, kaip ir visas Šiaulių apylinkes, padovanojo savo meilužiui Platonui Zubovui. Šiam mirus dvarą paveldėjo jo brolis Dmitrijus Zubovas, vėliau jo sūnus Nikolajus Zubovas.

1825 m. pro Bubius buvo pradėtas tiesti Dubysos-Ventos kanalas. Jo statyba nutrūko prasidėjus 1831 m. sukilimui. Mirus grafui Nikolajui Zubovui, 1899 m. Bubius paveldėjo jo sūnus Dimitrijus Zubovas (jaunesnysis). Jis savo lėšomis tais pačiais metais dvare atidarė pradžios mokyklą, kurioje buvo mokoma lietuvių kalba. Jo valdymo metais dvaro ūkis buvo perorientuotas į gyvulininkystę ir pienininkystę, dvare įsteigta lentpjūvė ir plytinė. 1910 m. dvare įsteigta žemesnioji gyvulininkystės ir pienininkystės mokykla.

Bubių tvenkinys

Nuo XIX a. pabaigos iki 1940 m. Bubių dvaras buvo stambus kultūrinis ir ūkinis centras ir suvaidino žymų vaidmenį lietuvybės sąjūdyje. Nuo 1894 m. čia buvo rengiamos garsios lietuviškos šiauliečių Gegužinės.

Vykdant 1922 m. žemės reformą, Šiaulių apskrityje iš grafo D. Zubovo buvo nusavinti 5 dvarai. Grafas pasirinko nenusavinamą žemės normą Bubių dvaro centre. Kartu su paliktais sklypais prie lentpjūvės ir plytinės jo valdoje liko 120 ha žemės. Po D. Zubovo mirties dvarą paveldėjo jo duktė Tatjana Zubovaitė-Ropienė, o po jos mirties dvarą pasidalino dukterys Darija Putvinskienė ir Kotryna Kurkauskienė. Nuosavybės teisė į išlikusius dvaro pastatus atstatyta Dmitrijaus Zubovo anūkėms Elenai Kurkauskaitei-Slavinskienei ir Aleksandrai Putvinskaitei-Kulnienei.

Bubiuose 1923 m. gyveno 259 gyventojai. Ties Bubiais 1973 m. užtvenkus Dubysą susiformavo Bubių tvenkinys (422 ha) – mėgstama šiauliečių poilsio vieta.

2000 m. kovo 23 d. Prezidento dekretu patvirtintas Bubių herbas.

### [taisyti] Pavadinimo kilmė

Pagal vieną legendą, senovėje Bubių gyvenvietė supo didžiuliai miškai su daugybe kurtinių (beje, kurtinys vaizduojamas ir herbe), nuo kurių nuolatinio baubsėjimo ir kilęs pavadinimas. Kita legenda byloja, kad Bubių vardas kilęs iš miškuose gyvenusių ir žmones gąsdinusių „baubų“.

## [taisyti] Nuorodos

- Lankytinos vietos – Bubių dvaro sodyba
- Bubių nuotraukos
- lietuvos.net Bubių nuotraukos
- lietuvos.net Bubiai, Geluvos ežero nuotraukos

Rodomas puslapis "http://lt.wikipedia.org../../../b/u/b/Bubiai_%28%C5%A0iauliai%29_236c.html"

Kategorijos: Šiaulių rajono gyvenvietės | Lietuvos herbinės gyvenvietės

##### Views

- Straipsnis
- Aptarimas
- Dabartinė versija

##### Paieška