Hījumā - Vikipēdija

# Hījumā

### Vikipēdijas raksts

Hījumā Hiiumaa
Koordinātes: | 58°52'Z 22°35'A
Salu grupa: | Rietumigaunijas arhipelāgs
Jūra, okeāns, ezers: | Baltijas jūra
Valsts: | Igaunija
Iedzīvotāju skaits: | ap 10 900
Lielākā pilsēta, ciems: | Kerdla
Platība: | 989 km²
Augstākais punkts: | 68 m
Garums: | ? km
Platums: | ? km

Hījumā (igauņu val. - Hiiumaa) ir otra lielākā Igaunijai piederošā sala. Sala atrodas Baltijas jūrā, uz ziemeļiem no Sāmsalas un pieder Rietumigaunijas arhipelāgam. Hījumā lielākā un vienīgā pilsēta ir Kerdla.

Tahkunas pussala - Hījumā ziemeļu daļa

Hījumā ir Hījumā apriņķa galvenā sala. Platība - 989 km². Zviedru un vācu valodās salu dēvē Dagö (dienas sala), savukārt somu valodā - Hiidenmaa (velna zeme).

## [izmainīt šo sadaļu] Ģeogrāfija

Hījumā no sauszemes atdala 22 km plaša jūra un citas salas. No dienvidos esošās Sāmsalas atdala 6 km platais Soelas šaurums, no Vormsi salas - 11 km platais Hari šaurums. Krasta līnija ir ap 326 km gara.

Ap 60% no salas klāj mežs, ap 7% - purvs, ap 23% - cilvēka pārveidota ainava. Sala ir salīdzinoši līdzena, augstākais paugurs ir 68 metrus augstais Tornimegi paugurs. Salā ir arī vairāki ezeri, lielākais no tiem - Tihu Sūrjervs - ir 85 ha liels. Garākā salas upe (Luguse) ir 26 km gara. Gada nokrišņu daudzums - vidēji 622 mm. Salā sniegs uzkrīt vidēji 4 nedēļas vēlāk un nokūst vidēji 2 nedēļas ātrāk nekā Igaunijas pamatdaļā.

Salas piekrastes ūdeņi ir sekli, ar daudziem sēkļiem un mazākām saliņām. Salas vide ir salīdzinoši maz pārveidota, šeit dzīvo ap 30 sugu zīdītāji, reģistrēti ap 250 sugu putni.

Augsnes samērā neauglīgas, sastāv galvenokārt no kaļķakmens un jūras nogulumiem, augsnes akmeņainas, smilšainas.

Salā un tās piekrastē ir šādi ģeogrāfiski objekti:

- Kepu pussala - rietumos;
- Tahkunas pussala - ziemeļos;
- Mardihansu līcis - dienvidrietumos;
- Emmaste - ciemats dienvidos;
- Heltermā - ciemats austrumos
- Keina - ciemats dienvidaustrumos;
- Kerdla - vienīgā salas pilsēta;
- Kergesāre - ciemats ziemeļrietumos;

## [izmainīt šo sadaļu] Vēsture

Arheoloģiski pētījumi liecina, ka cilvēku apmetnes Hījumā bijušas jau 4. gs. pmē. Rakstītos avotos sala pirmoreiz minēta 1228. gadā (Dageida) - laikā, kad Hījumā salu, tāpat kā pārējo Igauniju, iekaroja krustneši.

1254. gadā Hījumā tika sadalīta starp Sāmsalas bīskapiju un Livonijas ordeni. 1563 - 1710. gados sala atradās Zviedrijas kontrolē. Salas agrākie zviedru tautības iedzīvotāji līdz ar salas nonākšanu Krievijas impērijas sastāvā emigrēja vai "pārigauņojās". Krievijas impērijas sastāvā Hījumā atradās no 1710. gada līdz pirmajam pasaules karam, kad to ieņēma vācieši. Pēc kara Hījumā kļuva par daļu no neatkarīgās Igaunijas un dalīja tās tālāko likteni.

## [izmainīt šo sadaļu] Ekonomika

Salinieki pārsvarā nodarbojas pakalpojumu sektorā, tai skaitā salu apmeklē aizvien vairāk tūristu. 5 mazās ostas. Salā ap 350 km gari asfaltēti ceļi. Lidosta Kerdlā, prāmji uz Igaunijas pamatdaļu un Sāmsalu.

## [izmainīt šo sadaļu] Dabas un kultūras pieminekļi

- Kepu bāka - trešā senākā darbojošās bāka pasaulē;
- Kerdlas meteorīta krāteris - diametrs ap 4 kilometri;

## [izmainīt šo sadaļu] Ārējās saites

- Hījumā apriņķis
- Hījumā tūrisma ceļvedis (angliski)

Saturs iegūts no "http://lv.wikipedia.org../../../h/%C4%AB/j/H%C4%ABjum%C4%81.html"

Kategorijas: Igaunijas salas | Rietumigaunijas arhipelāgs

##### Views

- Raksts
- Diskusija
- Pašreizējā versija

##### Meklēt

##### Citās valodās

- Afrikaans
- Česky
- Deutsch
- Eesti
- English
- Esperanto
- Français
- Italiano
- עברית
- Nederlands
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Suomi
- Svenska
- Türkçe
- 中文