Dagestan - Wikipedia

# Dagestan

### From Wikipedia

Republika Dagestan
Республика Дагестан
Дагестан

Zastava Dagestana | Grb Dagestana

Geografski položaj federalnog subjekta u Ruskoj Federaciji
Glavni grad | Mahačkala
Površina - ukupno - % vode | 55. po veličini - 50.300 km² - zanemarivo
Stanovništvo - Ukupno - Gustoća | 22. po veličini - 2.576.531 (2002.) - 51,2/km²
Politički status | Republika
Federalni okrug | Južni
Privredna regija | Sjevernokavkaska
Službeni jezici | ruski, čečenski
Predsjednik (Президент) | Muhu Gimbatovič Alijev (Муху́ Гимбатович Алиев)
Predsjednik vlade (Председатель правительства) | Šamilj Zajnalov (Шамиль Зайналов)
Zakonodavno tijelo | ...
Glava zakonodavne vlasti (Глава законодательной власти) | Magomadsalam Magomedovič Magomedov (Магомедсалам Магомедалиевич Магомедов)
Himna | Himna Dagestana
Automobilska oznaka | 05
Vremenska zona | Moskovsko vrijeme (UTC + 3/+4)

Koordinate: 43° 3' 26" SG Š, 46° 54' 55" IGD Republika Dagestan (Ruski: Респу́блика Дагеста́н), je jedna od republika u sastavu Ruske federacije. To je najveća ruska republika u severnom Kavkazu, kako u površini tako i u stanovništvu.

Reč Dagestan ili Dagstan dolazi iz Turkijskog izraza za zemlju planina. Dagestan ima površinu od 50.300 km². Ima 2.576.531 stanovnika. Dagestan predstavlja višenacionalnu sredinu sa sledećim nacionalnostima.: Avari (29.4%), Dargini (16.5%), Kumjuki (14.2%), Lezgini(13.1%), Laki (5.4%), Rusi(4.7%), Azeri(4.3%), Tabasarani(4.3%), Čečeni(3.4%). službeni jezik je ruski, a govori se preko 30 lokalnih jezika.

## [uredi - уреди] Istorija

mini|300p|desno Najstariji zapisi govore o državi zvanoj Kavkaska Albanija na jugu. Severni delovi su bili konfederacija paganskih plemena. U prvom veku posle Hr. Kavkaska Albanija je vladala današnjim Azerbejdžanom. Borili su se sa Rimljanima i Persijancima i rano su prešli na hrišćanstvo. Persijski Sasanidi su u petom veku sagradili jaku tvrđavu zvanu Kaspijaska vrata, a severni deo Dagestana su poharali Huni, a posle njih Avari. Avarska država je postojala u Dagestanu u seni Hazarije i kalifata sve o devetog veka. Arapi su pobedili Persijance u 7. veku, pa onda i Hazare, tako da je islam postao glavna religija u gradskim centrima. Avarska država je potpuno nestala u 12. veku, a albansko hrišćanstvo nestaje do 15. veka.

Uspostavljale su se i muslimanske države ovisne o Zlatnoj hordi i Mongolima. Mongoli su više puta izvršili razorne invazije. Mongolski autoritet je postajao vremenom sve slabiji, a ruski je jačao. Petar Veliki je prvi anektirao delove Dagestana. Vremenom je Rusija došla u posed celog Dagestana do početka 19. veka. Pojavile su se brojne pobune radikalnih muslimana tokom prve polovine 19. veka. To su bile pobune Gazi Muhameda (1828-1832.), Gamzar bega (1832.-1834.) i Šamila (1834.-1859.). Kavkaski rat je trajao do 1864, a onda je Šamil konačno uhvaćen. Dagestan i Čečenija su se ponovo pobunile protiv Rusije tokom rusko-turskog rata 1877.-1878. Pobuna je ponovo skršena. Tokom 1999. grupa muslimanskih fundamentalista predvođenih Šamilom Basajevom pobunilo se protiv Rusije. Tokom pobune bilo je stotine mrtvih boraca i civila. Ta pobuna je navela Rusiju da izvrši invaziju Čečenije te iste godine.

Administrativne podjele Rusije |
Ruski federalni subjekti

Ruske republike | Adigeja | Altajska | Baškirija | Burjatska | Čečenija | Čuvaška | Dagestan | Hakasija | Ingušetija | Jakutska | Kabardsko-Balkarska | Kalmička | Karačajevsko-Čerkeska | Karelija | Komi | Mari El | Mordovija | Sjeverna Osetija-Alanija | Tatarstan | Tuva | Udmurtska
Krajevi | Altajski | Habarovski | Krasnodarski | Krasnojarski¹ | Permski | Primorski | Stavropoljski
Oblasti | Amurska | Arhangelska | Astrahanska | Belgorodska | Brjanska | Čeljabinska | Čitska | Irkutska² | Ivanovska | Jaroslavljska | Kalinjingradska | Kaluška | Kamčatska³ | Kemerovska | Kirovska | Kostromska | Kurganska | Kurska | Lenjingradska | Lipecka | Magadanska | Moskovska | Murmanska | Nižnjenovgorodska | Novgorodska | Novosibirska | Omska | Orenburška | Orelska | Penzjanska | Pskovska | Rostovska | Rjazanjska | Sahalinska | Samarska | Saratovska | Smolenska | Sverdlovska | Tambovska | Tomska | Tverska | Tulska | Tjumenjska | Uljanovska | Vladimirska | Volgogradska | Vologodska | Voronješka
Federalni gradovi | Moskva | Petrograd
Autonomne oblasti | Židovska
Autonomni okruzi | Aginskoburjatski | Čukotski | Evenčki¹ | Hantijsko-Mansijski | Korjački³ | Nenečki | Tajmirski¹ | Ustordinski² | Jamalskonenečki

1. Evenčki i Tajmirski a. o. udružit će se 1. siječnja 2007. u Krasnojarski kraj. 2. Ustordinski a.o. spojiti će se sa Irkutskoj oblasti 1. siječnja 2008. 3. Kamčatska oblast i Korjački a. o. udružiti će se u 1. srpnja 2007. u Kamčatski kraj.
Ruski federalni okruzi
Centralni | Južni | Sjeverozapadni | Dalekoistočni | Sibirski | Uralski | Privolški

Retrieved from "http://sh.wikipedia.org../../../d/a/g/Dagestan.html"

Kategorije: Dagestan | Južni feederalni okrug

##### Views

- Članak/Чланак
- Rasprava/Разговор
- Trenutna revizija

##### Traži-Тражи

##### Drugi jezici-Други језици

- Аҧсуа
- العربية
- Авар
- Български
- Català
- Česky
- Чăвашла
- Deutsch
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- Suomi
- Français
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Bahasa Indonesia
- Italiano
- 日本語
- ქართული
- 한국어
- Kurdî / كوردي
- Nederlands
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Српски / Srpski
- Svenska
- Türkçe
- Українська
- 中文