Kalaj - Wikipedia

# Kalaj

### From Wikipedia

In - Sn - Sb
Ge Sn Pb
periodni sistem

Opšti podaci
Ime, simbol, atomski broj | Kalaj, Sn, 50
Pripadnost skupu | slabih metala
grupa, perioda | IVA, 5
gustina, tvrdoća | 7310 kg/m3, 1,5
Boja | srebrnobela Image:Kalaj.jpg
Osobine atoma
atomska masa | 118,710 u
atomski radijus | 145 (145) pm
kovalentni radijus | 141 pm
van der Valsov radijus | 217 pm
elektronska konfiguracija | [Kr]4d105s25p2
e- na energetskim nivoima | 2, 8, 18, 18, 4
oksidacioni brojevi | 4, 2
Osobine oksida | amfoterni
kristalna struktura | tetragonalna
fizičke osobine
agregatno stanje | čvrsto
temperatura topljenja | 505,08 K (231,93 °C)
temperatura ključanja | 2875 K (2602 °C)
molska zapremina | 16,29×10-3 m3/mol
toplota isparavanja | 295,8 kJ/mol
toplota topljenja | 7,029 kJ/mol
pritisak zasićene pare | 5,78×10-21 Pa (505 K)
brzina zvuka | 2500 m/s (293,15 K)
Ostale osobine
Elektronegativnost | 1,96 (Pauling) 1,72 (Alred)
specifična toplota | 228 J/(kg*K)
specifična provodljivost | 9,17×106 S/m
toplotna provodljivost | 66,6 W/(m*K)
I energija jonizacije | 708,6 kJ/mol
II energija jonizacije | 1411,8 kJ/mol
III energija jonizacije | 2943,0 kJ/mol
IV energija jonizacije | 3930,3 kJ/mol
V energija jonizacije | 7456 kJ/mol
Najstabilniji izotopi

izotop | zast. | v.p.r. | n.r. | e.r. MeV | p.r.
--- | --- | --- | --- | --- | ---
112Sn | 0,97% | stabilni izotor sa 62 neutrona
114Sn | 0,65% | stabilni izotor sa 64 neutrona
115Sn | 0,34% | stabilni izotor sa 65 neutrona
116Sn | 14,54% | stabilni izotor sa 66 neutrona
117Sn | 7,68% | stabilni izotor sa 67 neutrona
118Sn | 24,23% | stabilni izotor sa 68 neutrona
119Sn | 8,59% | stabilni izotor sa 69 neutrona
120Sn | 32,59% | stabilni izotor sa 70 neutrona
121mSn | (veš.) | 55 godina | β- | 0,394 | 121Sb
i.t. | 0,006 | 121Sn
122Sn | 4,63%% | stabilni izotor sa 72 neutrona
124Sn | 5,79% | stabilni izotor sa 74 neutrona
126Sn | (veš.) | 1×105 godina | β- | 0,380 | 126Sb

Tamo gde drugačije nije naznačeno, upotrebljene su SI jedinice i normalni uslovi.

Objašnjenja skraćenica:
zast.=zastupljenost u prirodi,
v.p.r.=vreme polu raspada,
n.r.=način raspada,
e.r.=energija raspada,
p.r.=proizvod raspada,
z.e=zarobljavanje elektrona,
i.t.=izomerni prelaz

Kalaj ili kositar (Sn, latinski stannum) - je metal IVA grupe. U prirodi se javlja u obliku jedinjenja.

## [uredi - уреди] Alotropske modifikacije

Kalaj gradi dve alotropske modifikacije. Pri normalnim uslovima kalaj se javlja u modifikaciji β (beta) poznatoj pod nazivom beli kalaj, koja je postojana samo iznad 13,2°C; ima kristalnu rešetku tetragonalnog sastava, gustine 7,3 g/cm3.

Na temperaturi nižoj od 13° S prelazi u nemetalnu modifikaciju α (alfa) gustine 5,85 g/cm3. - sivi kalaj koji se već laganim dodirom pretvara u prah. Ovo svojstvo kalaja naziva se kalajna kuga ili muzejska bolest jer se javlja na kalajnim predmetima koji se zimi čuvaju u muzejima. Brzina prelaska u nemetalnu modifikaciju povećava se sniženjem tmperature kao i neposrednim dodirom metalnog kalaja sa sivom modifikacijom.

## [uredi - уреди] Osobine

kalajna čaša iz Gdanjska

Kalaj je metal srebrnobele boje, male tvrdoće. Čist kalaj (beli kalaj) je rastegljiv, vrlo kovan. Pri sobnoj temperaturi kalaj je otporan na dejstvo vode i vazduha, slabih kiselina i baza. Valjanjem se izvlači u tanke listiće- staniol. Zbog dostupnosti, niske temperature topljenja, lakoću livenja, dobrih mehaničkih osobina, a takođe i zbog niske cene, kalajni predmeti su bili veoma popularni. Predmeti od kalaja su najviše korišćeni između XIV i XVI veka.

## [uredi - уреди] Primena

Kalaj se koristi za prevlačenje drugih metala tankim slojem, poboljšavajući njihovu otpornost na koroziju. Ovaj proces se koristi za osiguravanje čeličnih sudova koji se koriste u prehrambenoj industriji kao što su npr. limenke koje se prave od belog lima koji je ustvari kalaisani gvozdeni lim.

Velike količine klaja upotrebljavaju se za izradu legura: bronze (legura sa bakrom), metala za lemljenje (legura sa olovom), tipografskog metala ( sa antimonom i olovom), britanija metala (sa antimonom i bakrom), a koristi se i za izradu pribora za jelo i za klizne ležajeve. Legura kalaja i olova ima nisku temperaturu topljenja (npr. pri 60% kalaja ta temperatura iznosi 180°C) koristi se u elektrotehničkoj industruji

## [uredi - уреди] Jedinjenja

Image:Ruda kalaja.jpgNajvažnija ruda je kasterit (SnO2) čijom se redukcijom dobija elementarni kalaj. Halogeni elementi se lako jedine sa kalajem, tako sa suvim hlorom gradi kalaj IV hlorid SnCl4, kovalentno jedinjenje sa tetraedasrskom strukturom. Upotrebljava se kao močilo pri bojenju.

Retrieved from "http://sh.wikipedia.org../../../k/a/l/Kalaj.html"

Kategorija: Slabi metali

##### Views

- Članak/Чланак
- Rasprava/Разговор
- Trenutna revizija

##### Traži-Тражи

##### Drugi jezici-Други језици

- العربية
- Asturianu
- Azərbaycan
- Български
- Bosanski
- Català
- Cebuano
- Corsu
- Česky
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Suomi
- Français
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Magyar
- Հայերեն
- Bahasa Indonesia
- Ido
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- Lojban
- 한국어
- Kurdî / كوردي
- Kernewek
- Latina
- Lëtzebuergesch
- Lietuvių
- Latviešu
- Nahuatl
- Plattdüütsch
- Nederlands
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Occitan
- Polski
- Português
- Runa Simi
- Русский
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Svenska
- Тоҷикӣ
- ไทย
- Türkçe
- Oyghurque
- Українська
- O'zbek
- 中文
- Bân-lâm-gú
- 粵語