Konstantin XI Paleolog Dragaš - Wikipedia

# Konstantin XI Paleolog Dragaš

### From Wikipedia

„Predaja grada nije niti moje lično pravo niti pravo bilo kog pojedinca koja u njemu živi,jer je naša zajednička odluka da poginemo svi zajedno,a ne da spasemo svoj život.“
(Odgovor Konstantina Dragaša Mehmetu II)

Konstantin XI Paleolog (ponekad označen i kao Konstantin XII ili Konstantin XIII), poznat kao Konstantin Dragaš (grč. Κωνσταντίνος ΙΑ’ Δραγάσης Παλαιολόγος), (9. februar 1404. - 29. maj 1453.) bio je poslednji vladar Vizantijskog carstva od 1449. godine do smrti.

## [uredi - уреди] Poreklo

Rođen je u Carigradu, kao osmo dete (od desetoro), Manojla II i Jelene Dragaš (ćerke Konstantina Dragaša (Dejanovića)), oblasnog gospodara koji je vladao istočnom Makedonijom. Po majčinoj liniji Konstantin, kao i njegov brat Jovan VIII, je bio čukununuk srpskog kralja Stefana Dečanskog i po toj osnovi potomak Nemanjića. Konstantin je odrastao u Carigradu i po svemu je bio pravi Vizantinac, ali je svom imenu dodao i majčino prezime Dragaš.

## [uredi - уреди] Konstantin, despot Moreje

Konstantin 1443. postaje despot Moreje (Peloponez) sa sedištem u Mistri (tvrđava na brdu iznad Sparte). Iste godine napao je Ahajsku kneževinu i bez muke osvojio Tebu i Atinu, nateravši ih da mu plaćaju danak, međutim vrlo brzo su ga odatle proterali Turci.

## [uredi - уреди] Konstantin, car Vizantije

Smrt njegovog brata cara Jovana VIII Paleologa (grčki: Ιωάννης VIII Παλαιολόγος) otvara spor oko prestola između Konstantina i njegovog brata Dimitrija (grčki: Δημήτριος), koji na njihov zahtev rešava turski sultan Murat II. On "presuđuje" u korist Konstantina koji je proglašen za cara u Mistri 06. januara 1449. Novi car je već drugi put bio udovac i pokušao je da se oženi udovicom Murata II, Marom, ćerkom srpskog despota Đurđa Brankovića, inače svojom daljom rođakom.Mara je bila poštovana na osmanskom dvoru i Konstantin se uzdao u njen uticaj na novog sultana. Mladi sultan Mehmet II, je otvoreno počeo da pretenduje na Carigrad. Konstantin je bio u bezizlaznoj situaciji pošto je Konstantinopolj bio okružen turskim posedima i morao je da traži pomoć od zapada. Međutim zapad je od njega tražio isto što i od njegovih prethodnika - crkvenu uniju u vidu prihvatanja pape kao univerzalnog poglavara hrišćanstva . Nakon firentinskog sabora 1452. on objavljuje uniju, ali je odbacuju apsolutno svi slojevi vizantijskog društva, a ovaj potez ga udaljuje vojnog zapovednnika nadvojvode (grčki: Μέγας Δούκας) Luke Notarasa (grčki: Λουκάς Νοταράς).

## [uredi - уреди] Konstantin, branilac Carigrada

Konstantin Dragaš pred juriš,spomenik u Mistri

Turski sultan Mehmet II, mu je ponudio pred početak opsade Carigrada da se povuče u Mistru i nezavisno upravlja Morejom, ako mu preda grad. Konstantin je to odbio, odlučivši da se bori, makar ga to stajalo života, za Carstvo. Prilikom konačnog napada, junački gine u pokušaju da zaustavi prodor janičara u grad 29. maja.

Kada su Turci već počeli da nadiru u grad, Konstantin odbacuje sve znake carskog dostojanstva i kreće u poslednjii juriš praćen:

- svojim rođakom Teofilom Paleologom
- zapovednikom Branasom
- don Franciskom od Toleda
- Dimitrijem Kantakuzinom
- Matijasom Skoromalisom
- Jovanom Dalmatusom.

Niko od njih sedmorice više nije viđen niti se zna gde počiva zbog čega se smatra da je Konstantin pokopan u masovnoj grobnici.

## [uredi - уреди] Konstantin, besmrtni car

Pošto njegovo telo nikada nije pronađeno, u grčkom narodu postoji legenda da Konstantin prilikom poslednjeg juriša nije poginuo, već da ga je smrti spasao anđeo koji ga je pretvorio u mermernu statuu da spava. Potom ga je anđeo smestio u pećinu koja se nalazi pod Zlatnom kapijom da tu spava i čeka da hrišćani oslobode Carigrad, kada će se probuditi i predvoditi ih u završnoj borbi, posle čega će ući u grad kroz Zlatnu kapiju, kapiju kroz koju su vizantijski carevi od Teodosija I trijumfalno ulazili u grad. Zbog ovoga su mnogi turski sultani držali zazidanu Zlatnu kapiju.

Konstantina Dragaša pravoslavni vernici širom sveta smatraju svecem, a spomen na njega se slavi 29.05. kada je on mučenički poginuo u borbi za svoj Grad, Narod i Veru.

## [uredi - уреди] Konstantinova porodica

Wikimedija Ostava Još multimedijalnih fajlova dobićete ako pratite link Constantine XI

Ženio se dva puta:

- Prvi put 01. jula, 1428. Madlenom Toko, nećakom italijanskog vladara Epira, koja umire novembra naredne godine.
- Drugi put Katarinom Gatiluzio, ćerkom đenovljanskog gospodara Lezbosa koja umire 1442.

Ostaje nejasno da li je imao dece, jer neki izvori navode da je imao ćerku Magdalenu, dok drugi tvrde da uopšte nije imao dece.

Prethodnik: Jovan VIII Paleolog | Bizantski car | Naslednik: -

Retrieved from "http://sh.wikipedia.org../../../k/o/n/Konstantin_XI_Paleolog_Draga%C5%A1_57df.html"

Kategorije: Vizantijski carevi | Paleolozi

##### Views

- Članak/Чланак
- Rasprava/Разговор
- Trenutna revizija

##### Traži-Тражи

##### Drugi jezici-Други језици

- Български
- Česky
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Español
- Suomi
- Français
- Galego
- Magyar
- Bahasa Indonesia
- Italiano
- 日本語
- Nederlands
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Português
- Русский
- Slovenčina
- Српски / Srpski
- Svenska
- Türkçe
- Українська
- 中文