Mari El - Wikipedia

# Mari El

### From Wikipedia

Republika Marijska
Респу́блика Мари́й Эл
Марий Эл Республика

Zastava Marijske | Grb Marijske

Geografski položaj federalnog subjekta u Ruskoj Federaciji
Glavni grad | Joškar-Ola
Površina - ukupno - % vode | 75. po veličini - 23.200 km² - 4%, od čega 1% močvare
Stanovništvo - Ukupno - Gustoća | 66 po veličini - 727.979 (2002.) - 31,4/km²
Politički status | republika
Federalni okrug | Privolški
Privredna regija | Volga-Vjatka
Službeni jezici | ruski, nizinski marijski
Predsjednik Президент | Leonid Igorevič Markelov Леонид Игоревич Маркелов
Predsjednik Vlade Председатель правительства | Dmitrij Jevgenjevič Frolov Дмитрий Евгениевич Фролов
Zakonodavno tijelo | ...
Glava zakonodavne vlasti Глава законодательной власти | ...
Himna | -
Automobilska oznaka | 12
Vremenska zona | Moskovsko vrijeme (UTC+3)

Republika Marijska ili Mari-El (ruski: Респу́блика Мари́й Эл; marijski: Марий Эл Республика) je federalni subjekt Ruske federacije, odnosno jedna od njenih republika. Nalazi se u Privolškom saveznom okrugu.

## [uredi - уреди] Zemljopis

Marijska se nalazi u istočnom dijelu Istočnoeuropske nizine (viditi točniji naziv) Ruske Federacije, duž rijeke Volge. Močvarna Marijska depresija se nalazi u zapadnom dijelu republike. 57% ozemlja ove republike je pokriveno šumama.

- Površina: 23.200 km².
- Granice:
  - unutarnje: Nižnjenovgorodska oblast (JZ/Z/SZ/S), Kirovska oblast (S/SI/I), Tatarska (JI/J), Čuvaška (J)
- Najviši vrh: 278 m
- Najveća udaljenost sjever-jug: nema podataka
- Najveća udaljenost istok-zapad: nema podataka
- Prosječno visina : nema podataka

### [uredi - уреди] Rijeke

U Marijskoj ima 476 rijeka. Većinu ih se smatra malim rijekama, jer su uglavnom 10-50 m široke i 0,5-1,4 m duboke.

Obično se zamrznu od polovice studenog do polovice travnja. U veće rijeke spadaju:

- Boljšaja Kokšaga
- Buj
- Ilet
- Iravka
- Kundiš
- Laž
- Malaja Kokšaga
- Mali Kundiš
- Nemda
- Rutka
- Uržumka
- Vetluga (plovna)
- Volga (plovna)
- Jušut

### [uredi - уреди] Jezera

Ima preko 200 jezera u Marijskoj, a većina njih su površine manje od 1 km četvornog, a dubine od 1-3 m.

Brojna jezera se nalaze među močvarama. Močvare zauzimaju velike površine od onih veličine 10-70 km², do onih veličine 100 km², a obično se smrznu u prosincu. Prosječna dubina močvara je od 0,5-1,5 m (sve do 3 m), ali nemoguće ih je proći u jesen i u proljeće zbog poplava.

Veća jezera su:

- Karas
- Kičijer
- Jaljčik
- Tair
- Čeboksarska vodosprema

### [uredi - уреди] Gorja

### [uredi - уреди] Prirodna bogatstva

U republici praktički nema prirodnih resursa od industrijskog značaja. Od sirovina se mogu naci treset, mineralna voda i vapnenac.

### [uredi - уреди] Klima

Klima je blaga kontinentalna klima. Zime su blago hladne i sniježne. Ljeta su topla, često kišna.

- Prosječna siječanjska temperatura: −13°C
- Prosječna srpanjska temperatura: +19°C
- Prosječna godišnja količina padaline: 450-500 mm

## [uredi - уреди] Upravna podjela

Glavni članak: Administrativna podjela Marijske

## [uredi - уреди] Stanovništvo

Marijci, prije znani i pod imenom Čeremisi, su povolško-finski narod.

Govore dvama srodnim jezicima, nizinski marijski jezik ("Meadow Mari", "марий йылме") i brdski marijski jezik ("мары йӹлмы"). Nizinski marijski je službeni jezik u republici, zajedno sa ruskim jezikom. Brdski marijski se smatra inačicom.

Marijci nisu imali označeno ozemlje prije ruske revolucije 1917.. Danas samo 48,3% Marijaca žive u Marijskoj. 4,1% Marijaca živi izvan Ruske Federacije.

Struktura po narodnosti:

- Rusi 47,5%
- Marijci 42,9%
- Tatari 6,0%

Ostali narodi i etničke skupine, kojih ima preko 50, čine 3,6% stanovništva.

- Broj stanovnika: 727.979 (2002.)
  - gradsko: 459.687 (63.1%)
  - selsko: 268.292 (36.9%)
  - muško: 338.485 (46.5%)
  - žensko: 389.494 (53.5%)
- žena na 1000 muškaraca: 1.151
- Prosječna dob: 36,7 g.
  - gradska: 36,7 g.
  - seoska: 36,7 g.
  - muška: 34,0 g.
  - ženska: 39,0 g.
- Broj domaćinstava: 263.382 (sa 717.938 ljudi)
  - gradskih: 173.246 (sa 455.006 ljudi)
  - seoskih: 90.136 (sa 262.932 ljudi)
- Prosječni očekivani životni vijek: nema podataka

## [uredi - уреди] Historija

Za stara marijska plemena se znalo još od 5. stoljeća. Kasnije su njihova područja bila znana kao podložnik Povolškoj Bugarskoj i Zlatnoj hordi. 1440-ih su pripojena Kazanskom kanatu, a pripala su Ruskom Carstvu padom Kazanskog kanata 1552. godine.

Marijska Autonomna Oblast je uspostavljena 4.11. 1920..
Reorganizirana je u Marijsku ASSR 5.12. 1936. godine.

Autonomna republika Marijska u današnjem obliku je stvorena 22.12. 1990. godine.

## [uredi - уреди] Politika

Na čelu republike je predsjednik. Leonid Igorevič Markelov je izabran u siječnju 2001., te ponovno 2004. godine.
Mandat mu istječe 2008. godine.

## [uredi - уреди] Privreda

Najrazvijenije industrije su strojogradnja, kovinoprerada, drvoprerada, proizvodnja rezane građe, trupaca, prehrambena industrija.

Većina gospodarskih društava se nalazi u glavnom gradu, Joškar-Oli, kao i u gradovima Kozmodemjansku, Volžsku i u Zvenigovu.

### [uredi - уреди] Transport

U republici je jedna zračna luka, 15 željezničkih postaja, 53 autobusne postaje i riječna luka na rijeci Volgi u Kozmodemjansku (te 4 manje luke).

## [uredi - уреди] Kultura

Ima osam muzeja u Marijskoj republici. Najveći su Nacionalni muzej, Povijesni muzej i Republički muzej finih umjetnosti u Joškar-Oli te Muzej umjetnosti i povijesti u Kozmodemjansku.

## [uredi - уреди] Obrazovanje

Najvažnije ustanove visokog obrazovanja su Marijsko državno tehničko sveučilište, Marijsko državno sveučilište i Marijski državni pedagoški institut. Svi su smješteni u Joškar-Oli.

## [uredi - уреди] Vjera

Glavne vjeroispovijedi su pravoslavlje, ruski pravoslavni starovjernici i islam.

Tradicionalna marijska religija marla —kršćanstvo s elementima totemizma i šamanizma se dosta ispovijeda.

## [uredi - уреди] Turizam

Marijska je omiljeno odredište turista iz Tatarstana. Ondje se, u dolini Ilet nalazi nacionalni park Marii Čodra, s brojnim atrakcijama, kao što su plovljenje brodom, jahanje, gljivarenje itd. Mariji Hodra je omiljeno mjesto kazanskih tolkinista, gdje si oni odigravaju bitke.

## [uredi - уреди] Vanjske poveznice

- Službene stranice
- Zemljovid Marijske republike
- Slike i priče iz Marijske

Administrativne podjele Rusije |
Ruski federalni subjekti

Ruske republike | Adigeja | Altajska | Baškirija | Burjatska | Čečenija | Čuvaška | Dagestan | Hakasija | Ingušetija | Jakutska | Kabardsko-Balkarska | Kalmička | Karačajevsko-Čerkeska | Karelija | Komi | Mari El | Mordovija | Sjeverna Osetija-Alanija | Tatarstan | Tuva | Udmurtska
Krajevi | Altajski | Habarovski | Krasnodarski | Krasnojarski¹ | Permski | Primorski | Stavropoljski
Oblasti | Amurska | Arhangelska | Astrahanska | Belgorodska | Brjanska | Čeljabinska | Čitska | Irkutska² | Ivanovska | Jaroslavljska | Kalinjingradska | Kaluška | Kamčatska³ | Kemerovska | Kirovska | Kostromska | Kurganska | Kurska | Lenjingradska | Lipecka | Magadanska | Moskovska | Murmanska | Nižnjenovgorodska | Novgorodska | Novosibirska | Omska | Orenburška | Orelska | Penzjanska | Pskovska | Rostovska | Rjazanjska | Sahalinska | Samarska | Saratovska | Smolenska | Sverdlovska | Tambovska | Tomska | Tverska | Tulska | Tjumenjska | Uljanovska | Vladimirska | Volgogradska | Vologodska | Voronješka
Federalni gradovi | Moskva | Petrograd
Autonomne oblasti | Židovska
Autonomni okruzi | Aginskoburjatski | Čukotski | Evenčki¹ | Hantijsko-Mansijski | Korjački³ | Nenečki | Tajmirski¹ | Ustordinski² | Jamalskonenečki

1. Evenčki i Tajmirski a. o. udružit će se 1. siječnja 2007. u Krasnojarski kraj. 2. Ustordinski a.o. spojiti će se sa Irkutskoj oblasti 1. siječnja 2008. 3. Kamčatska oblast i Korjački a. o. udružiti će se u 1. srpnja 2007. u Kamčatski kraj.
Ruski federalni okruzi
Centralni | Južni | Sjeverozapadni | Dalekoistočni | Sibirski | Uralski | Privolški

Retrieved from "http://sh.wikipedia.org../../../m/a/r/Mari_El_1931.html"

Kategorije: Privolški federalni okrug | Mari El

##### Views

- Članak/Чланак
- Rasprava/Разговор
- Trenutna revizija

##### Traži-Тражи

##### Drugi jezici-Други језици

- العربية
- Български
- Català
- Česky
- Чăвашла
- Deutsch
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- Suomi
- Français
- עברית
- Hrvatski
- Bahasa Indonesia
- Italiano
- 日本語
- 한국어
- Nederlands
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Português
- Русский
- Српски / Srpski
- Svenska
- Türkçe
- Українська
- 中文