2.12. - Wikipedia

# 2.12.

### From Wikipedia

Dani - Godine
prethodni dan - sledeći dan

# [uredi - уреди] 2. decembar - 2. prosinca

Studeni - Novembar
Po | Ut | Sr | Če | Pe | Su | Ne
30 | 31 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5
6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12
13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19
20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26
27 | 28 | 29 | 30 | 1 | 2 | 3
kalendar za 2006 g. cela godina

Prosinac - Decembar
Po | Ut | Sr | Če | Pe | Su | Ne
28 | 29 | 30 | 1 | 2 | 3 | 4
5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11
12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18
19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25
26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 | 1
kalendar za 2005 g. cela godina

- Januar - Siječanj
Po | Ut | Sr | Če | Pe | Su | Ne
27 | 28 | 29 | 30 | 31 | 1 | 2
3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9
10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16
17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23
24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30
31 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6
kalendar za 2005 g. cela godina

## [uredi - уреди] Događaji

- 1254. kralj Sicilije Mafred pobedio u bici kod Fođe papsku vojsku i zadržao svoje kraljevstvo.
- 1804. papa Pije VII u Parizu krunisao Napoleona Bonapartu za cara Francuske.
- 1805. Napoleon u bici kod Austerlica, poznatoj kao „bitka tri cara“, sa 75.000 vojnika pobedio rusku i austrijsku vojsku, koje su izgubile 70.000 od 95.000 ljudi.
- 1823. Predsednik SAD Džejms Monro u Kongresu SAD objavio dokument, Monroovu doktrinu, kojim je proklamovana izolacionistička politika SAD. U tom trenutku usmerena protiv intervencionističkih namera Svete alijanse evropskih sila prema bivšim španskim i portugalskim kolonijama u Južnoj Americi, ta politika kasnije pod geslom „Amerika Amerikancima“ dobila jako nacionalno obeležje.
- 1848. austrijski car Ferdinand I abdicirao u korist Franca Jozefa I.
- 1852. u Francuskoj proglašeno Drugo carstvo s carem Šarlom Lujem Napoleonom III Bonapartom.
- 1901. američki pronalazač King Kemp Džilet patentirao prvi nožić za brijanje s dvostrukom oštricom.
- 1942. na univerzitetu u Čikagu, gde su nuklearni fizičari predvođeni Enrikom Fermijem radili na tajnom projektu izrade atomske bombe, prvi put demonstrirana nuklearna lančana fisija.
- 1950. odlukom Ujedinjenih nacija bivša italijanska kolonija Eritreja ušla u sastav Etiopije kao autonomna oblast.
- 1954. Senat SAD izrekao javni prekor senatoru Džozefu Mekartiju zbog njegovog svirepog ponašanja tokom istržnog postupka protiv hiljada ljudi koji su bili osumnjičeni da su komunisti.
  - 1971. sovjetski vasionski brod bez ljudske posade “Mars III” spustio se na Mars.
  - 1971. od šest emirata u Persijskom zalivu, Abu Dabija, Dubaija, Šardže, Adžmana, Uma al Kajvajna i Fudžajre osnovana federacija Ujedinjenih Arapskih Emirata. U februaru 1972. Federaciji se pridružio i Ras al Kajma.
- 1972. u požaru koji je izbio tokom muzičkog festivala u južnokorejskom glavnom gradu Seulu poginulo najmanje 50 osoba.
- 1982. hirurg Vilijam de Vris na klinici Univerziteta Juta u američkom gradu Solt Lejk Siti primenio prvo veštačko srce od poliuretana. Pacijent, penzionisan zubar Barni Klark, živeo s tim srcem 112 dana.
- 1990. posle ujedinjenja Nemačke, koalicija desnog centra kancelara Helmuta Kola odnela ubedljivu pobedu na prvim svenemačkima izborima od 1932.
- 1994. filipinski feribot s više od 600 putnika potonuo u Manilskom zalivu posle sudara s teretnim brodom. Život izgubilo 140 osoba.
- 1998. SFOR u Bijeljini uhapsio Radoslava Krstića, aktivnog generala Vojske Republike Srpske, i predao ga Međunarodnom sudu za ratne zločine u Hagu. Haški sud optužio Krstića za genocid nad bosanskim muslimanima u Srebrenici 1995. i osudio ga 2. avgusta 2001. na 46 godina zatvora.
- 2001. najveća energetska kompanija u SAD, korporacija Enron, podnela molbu njujorškom sudu za zaštitu od bankrota. To je bio najveći bankrot u istoriji SAD, a izazvao je veliki udar na finansijskim tržištima širom sveta.
- 2003. Tribunal u Hagu izrekao kaznu od 27 godina zatvora Momiru Nikoliću, prvom oficiru VRS koji je priznao krivicu za učešće u ubistvu preko 7.000 Bošnjaka u Srebrenici u leto 1995.

## [uredi - уреди] Rođenja

- 1859 - Žorž Sera, francuski slikar.
- 1879 Staljin
- 1923. - Maria Callas, američka operna pjevačica grčkog porijekla

## [uredi - уреди] Smrti

- 1547 - Hernan Kortez, španski osvajač.
- 1859 - Džon Braun, američki borcac za ukidanje crnačkog ropstva.
- 1990. - Aaron Copland, američki skladatelj i dirigent
- 1993 - Pablo Eskobar, šef narko-kartela .
- 2000 - Milan Mića Popović, srpski i jugoslovenski slikar i grafičar .

## [uredi - уреди] Praznici i dani sećanja

Vidi takođe: Godišnji kalendar - Dnevni kalendar

Retrieved from "http://sh.wikipedia.org../../../2/2E/1/2.12..html"

##### Views

- Članak/Чланак
- Rasprava/Разговор
- Trenutna revizija

##### Traži-Тражи

##### Drugi jezici-Други језици

- Afrikaans
- Aragonés
- العربية
- Asturianu
- Azərbaycan
- Беларуская
- Български
- ইমার ঠার/বিষ্ণুপ্রিয়া মণিপুরী
- Brezhoneg
- Bosanski
- Català
- Cebuano
- Corsu
- Česky
- Kaszëbsczi
- Чăвашла
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- Suomi
- Føroyskt
- Français
- Arpitan
- Furlan
- Frysk
- Gaeilge
- Galego
- עברית
- हिन्दी
- Hrvatski
- Magyar
- Հայերեն
- Interlingua
- Bahasa Indonesia
- Ido
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- Basa Jawa
- ქართული
- 한국어
- Ripoarisch
- Kurdî / كوردي
- Latina
- Lëtzebuergesch
- Lumbaart
- Lietuvių
- Македонски
- Bahasa Melayu
- Nnapulitano
- Nedersaksisch
- Nederlands
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Novial
- Nouormand
- Occitan
- Иронау
- Kapampangan
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Sicilianu
- Scots
- Sámegiella
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Shqip
- Српски / Srpski
- Basa Sunda
- Svenska
- Kiswahili
- தமிழ்
- తెలుగు
- ไทย
- Tagalog
- Türkçe
- Tatarça
- Українська
- Vèneto
- Tiếng Việt
- Walon
- Winaray
- 中文