Drama - Wikipedia

# Drama

### From Wikipedia

Ovaj članak je dio serije o Književnosti
Historija Književnosti
Grčka - Rimska - Srednjevjekovna XVI vijek - XVII vijek XVIII vijek - XIX vijek XX vijek - XXI vijek
Vrste književnosti
Drama - Poezija - Proza
Kategorije književnosti
Autobiografija - Biografija Dječja literatura - Dnevnici Fantastika - Pjesništvo
Književnost po jezicima i porijeklu

Albanska - Američka
Arapska - Australska
Bizantska - Bosanskohercegovačka
Crnogorska - Češka
Engleska - Francuska
Hrvatska - Indijska
Italijanska - Japanska
Kineska - Mađarska
Makedonska - Njemačka
Perzijska - Poljska
Portugalska - Ruska
Slovenska - Španska
Srpska

Prevedeno s grčkog jezika, drama znači radnja. Ona obuhvaća sve književne vrste namijenjene izvođenju na pozornici, a koje svoj pravi smisao dobivaju u kazališnoj predstavi. Dramska su književna djela posebno oblikovana tako da sadrže opis likova s naznakom nekih njihovih osobina, dijelove teksta koje glumci izgovaraju na pozornici i dijelove koji služe samo kao uputa glumcima i redatelju, a nazivaju se didaskalijama.

## [uredi - уреди] Osobitosti

U drami nisu nužni opisi i pripovijedanje, nego glavne dijelove čini govor glumaca. Fabula dramskog teksta se ne pripovijeda, već se postiže izmjenom dramskih situacija. Dijalog (razgovor među likovima) i monolog (izlaganje jednog lika) bitna su sredstva književnog oblikovanja drame. Zbivanje na pozornici proizlazi iz djelatnosti likova. Drama ima svoj početak, sredinu i završetak. Podjeljena je na činove i prizore, a zanimanje gledatelja potiče neki sukob ili zaplet koji se na kraju razrješava. Taj sukob izaziva stalnu napetost koja je pokretač radnje i zanimanja gledatelja, a oni proizlaze iz suprotstavljanja likova.

## [uredi - уреди] Dramske vrste

...su komedija, tragedija i drama u užem smislu.

## [uredi - уреди] Kompozicija drame

Idealno zamišljena drama sastoji se od:

1. ekspozicije --> uvod u radnju i objašnjenje nužnog početka,
2. zapleta --> nastaje pojavom dinamičnih motiva koji pokreću radnju,
3. kulminacije --> nastupa kada napetost poraste do tog stupnja da je prijeko potrebno razriješenje, no još nije jasno u kojem smjeru,
4. peripetije --> preokret,
5. raspleta --> pokazivanje razrješenja svih sukoba i suprotnosti.

## [uredi - уреди] Razvoj drame

Grčka komedija i tragedija imale su presudan utjecaj na razvoj drame u svim europskim književnostima. U srednjem vijeku razvija se poseban tip drame koji nastaje na osnovi crkvenih vjerskih obreda, nazivaju se misteriji, mirakuli i moraliteti, a u našoj književnosti su to prikazanja. U takvim djelima obrađuju se događaji iz Kristovog života ili života pojedinih svetaca i mučenika. Renesansna komedija slijedi antičku tradiciju. Na nju se naslanja i hrvatski renesansni komediograf Marin Držić. Vrhunac dramske umjetnosti u renesansi vezan je uz stvaralaštvo Williama Shakespearea. U razdoblju klasicizma dolazi do ponovnog oživljavanja antičke drame. Razdoblje romantizma ošto se suprostavlja normama klasicističke drame. Prikazuje se najčešće motiv odmetništva i sukob pojedinca s društvom. U 20. stoljeću javlja se teatar apsurda. U takvim dramama, koje se odupiru tradiciji europske drame, razvija se težnja da se iskaže izgubljenost, osamljenost, tjeskoba i strah modernog čovjeka (E. Ionesco, S. Beckett).

## [uredi - уреди] Poveznice

- Scenska umjetnost
- Kazalište po državama
- Popis glumaca
- Popis redatelja
- Povijest kazališta
- Drama u odgoju

Retrieved from "http://sh.wikipedia.org../../../d/r/a/Drama.html"

Kategorija: Književnost

##### Views

- Članak/Чланак
- Rasprava/Разговор
- Trenutna revizija

##### Traži-Тражи

##### Drugi jezici-Други језици

- Bosanski
- Deutsch
- English
- Frysk
- Hrvatski
- 日本語
- Nederlands
- Polski
- Српски / Srpski
- Українська
- ‪中文(简体)‬
- ‪中文(繁體)‬