# Cífer

### Z Wikipédie

Cífer
Erb | Mapa
--- | ---
Základné údaje
Kraj: | Trnavský
Okres: | Trnava
Región: |
Poloha: | 48° 19' 00" s. š. 17° 30' 00" v. d.
Nadmorská výška: | 139 m n.m.
Rozloha: | 22,34 km²
Počet obyvateľov: | 3934 (31.12.2005)
Hustota obyvateľstva: | 172 obyvateľ(ov)/km2
Prvá písomná zmienka: | 1291
Nacionále
Štatistická územná jednotka: | 506877
EČV: | TT
PSČ: | 919 43
Telefónna predvoľba: | 0 33
Oficiálne adresy
Adresa obecného úradu: | Obecný úrad, A.Hlinku 36
Web: | www.cifer.sk
E-mail: | starosta@cifer.sk
Telefón: | 5599132
Fax: | 5599188
Politika
Starosta: | Ing. Tibor Čepec
Zdroje údajov
Mestská a obecná štatistika SR (SŠÚ), http://obce.info

Cífer je obec na Slovensku v okrese Trnava. V obci je rímskokatolícky kostol sv. Michala Archanjela z roku 1935 a kaplnka sv. Jána Nepomuckého z 18. storočia.

K Cíferu patria aj dve mestské časti - Pác a Jarná.

Cez Cífer preteká potok Gidra.

V obecnej časti Pác je rímskokatolícky kostol sv. apoštolov Petra a Pavla zo 17. storočia.

Krátko z histórie obce

Najstaršia listinná zmienka o Cíferi je z konca 13. storočia, z roku 1291, teda 400 po predchádzajúcej správe o obci {veľkomoravské nálezy }.Je to dlhý časový úsek, dlhý najmä preto, lebo nemáme takmer nádej, že sa nájde starší pramenný údaj. Prvý údaj týkajúci sa roku 1291 je z listiny Ostrihomskej kapituly o deľbe majetku medzi šľachticmi z Lefantoviec. Táto listina z roku 1322 obsahuje cenné informácie o šľachticoch Lefantoviec vo vťahu k Cíferu. Podľa nej bol Cifer dedičným, teda dávnejší majetkom Lefantovskovcov. Z listiny sa ďalej dozvedáme, že Cífer pôvodne tvorí súčasť kráľovského hradného panstva Bratislava. O začiatkoch mnohých dedín poskytujú často cenné inforacie cirkevé objekty,resp. cirkevné dejiny. Žiaľ o Cíferi to neplatí. Pôvodný kostol sv.Michala sa nezachoval, dnes jestvujúci chrám je už treťou úplne novou cirkevnou stavbou. Pretože patrocínium sv. Michala sa všeobecne pokladá za veľmi starobylé, môžeme azda podľa neho usudzovať, že v Cíferi jestvoval kostol už v druhej polovici 13. storočia. V roku 1397 daroval Cífer spolu s mýtom magistrovi Mikulášovi, synovi Ladislava Zoboňa Z Pustých Úľan a jeho synovi za zásluhy v boji v Mďarsku. V obci patrila časť pôdy aj bohatým grófom zo sv. Jura a Pezinka. Piate desaťročie 16. storočia znamená v dejinách Cífera významý predel, i keď to nieje žiaden zásadný zlon. Význam tohto desaťročia je v tom, že obec sa dostala do dražby nového zemepána Františka Nyáry. Obec zostala v moci rodiny do začiatku 19. storočia.Popri zmene zemepána bolo ďalšou dôležitou udalosťou v dejinách Cífera v druhej polovici 16. storočia jeho povýšenie na poddanské mestečko-oppidium. Cífer bola slovenská obec. Tento jej ráz, i keď nie tak jednoznačne, máme doložený aj menami jej obyvateľstva. Cesta k slovenskosti Cífera však bola zložitá. V roku 1529 turecké vojsko tiahnúce na Viedeň vyplienilo obec. Škody v obci spôsobilo aj španielske vojsko bojujúce na západnom Slovensku proti turkom. Obec bola doidlená obyvateĺmi Malých Karat a z Povaźia. Pre zachovanie slovenskosti obce mal veľký význam aj príchod chorvátskeho obyvateľstva. Národnostná sitacia však nebola v 16. storočí ustálená, obyvateľstvo sa menilo, jedno prichádzalo, druhé odchádzalo.

OBEC A JEJ OBYVATEĽSTVO OD 16. STOR. DO ZAČIATKU 18. STOR.

Počas Bocskayho povstania bol Cífer opätovne decimovaný. V roku 1605 sú v obci iba dva domy a údaje z roku 1609 svečia o úplnom zničení obce. Od tohto roku sa však začalo vracať naspäť do obce obyvateľstvo a postupne rástol aj jeho počet. Ďalšia pohroma postihla obec v roku 1638. Na hornom konci vypukol 12. marca požiar, ktorý sa rozšíril na celú obec. Nezhoreli iba mlyny na Gidre a Majtthényovský kaštiel, ktorý bol dosť ďaleko od obce.

CÍFER V 18 - 19. STOROČÍ

Najväčšou zmenou, ktorou prešiel Cífer v druhej polovici 18. storočia, bola premena výrazne poľnohospodárskej obce na obec poľnohospodársko-obchodno-remeselnícku a z čisto slovenskej obce na obec slovensko-židovskú. V obci sa rozšíril počet remeselníkov a v pálenici sa vyrábala pálenka. Židia mali v obci synagógu a a školu.

OD FEUDALIZMU KU KAPITALIZMU

V rokoch 1837-1846 bola postavena konská železnica Bratislava-Trnava-Sereď, ktorá viedla cez Cifer, asi vo vzdialenosti 800 m od obce. Konskou železnicou sa prevážal hlavne náklad a páni. Poddaní sa si nemohli takúto dopravu dovoliť. V marci 1848 bolo zrušené poddanstvo, boli vydelené pasienky od individuálneho vlastictva a pastviny sa zmenili prevažne na oráčiny. Postupne nastával prechod od dobytkárstva ku pestovaniu obylnín. Presunula sa aj moc zo zemepána na obecnú radu, na čele ktorej stál richár. V 80. a 90. rokoch bol dostavaný Horný majer, kde bol liehovar, majer v Háji a Bolerázi.V rokoch 1916 a1917 bola vybudovaná úzkokoľajka ťahaná koňmi. Spájala najdôležitejšie časti hospodárskeho podniku {majer na Páci-Boleráz-Horný koniec železničná stanica-Háj}. Fungovala až do roku 1945.

Zdroj: "http://sk.wikipedia.org../../../c/%C3%AD/f/C%C3%ADfer.html"

Kategórie: Obce na Slovensku | Obce okresu Trnava

##### Views

- Stránka
- Diskusia
- Aktuálna verzia

##### Hľadaj

##### Iné jazyky

- Deutsch
- English
- Magyar
- Português