# Alexandr Iľjič Jegorov

### Z Wikipédie

Alexandr Iľjič Jegorov
maršal Sovietskeho zväzu
Narodenie | 13. október 1883 Buzuluk, Rusko
Úmrtie | 22. február 1939 Moskva, ZSSR
Pozri aj Biografický portál

Alexandr Iľjič Jegorov, rus. Александр Ильич Егоров (* 13. október 1883 – † 22. február 1939) bol významný veliteľ Červenej armády počas Ruskej občianskej vojny, jeden z prvých maršalov Sovietskeho zväzu.

## [úprava] Život

Narodil sa v ruskej meštiackej rodine, absolvoval gymnázium v Samare a pechotné učilište v Kazani. V apríli 1905 sa stal dôstojníkom na Kaukaze ako veliteľ čaty. Od roku 1913 veliteľ roty na Ukrajine. Po vypuknutí I. sv. vojny bojoval na Juhozápadnom fronte v Haliči. Bol niekoľkokrát ranený. V júni 1916 bol menovaný za veliteľa výcvykového práporu, a v októbry 1916 bol vo funkcii zástupcu veliteľa kurzu záložných dôstojníkov v Rige. Začiatkom roku 1917 bol menovaný zástupcom veliteľa 131. pešieho pluku v Pobaltí, kde vystúpil ako zástupca eserov (socialistov revolucionárov) a bol zvolený za predsedu vojenskej rady divízie. Od novembra 1917 už ako plukovník zastával funkciu člena vojenskej rady 1. armády. Potom bol členom všearmádneho zjazdu pre otázky demobilizácie. V januáry 1918 sa stal členom bolševickej strany a od apríla zastával funkciu komisára Moskovského vojenského okruhu. V septembri 1918 bol menovaný veliteľom 9. armády, pričom zabránil rozpadu armády, a v decemry už velil 10. armáde, s ktorou sa mu podarilo zabrániť strate Caricinu (neskôr Stalingrad, teraz Volgograd). V apríli roku 1919 bol ťažko ranený, čo ho prinútilo podstúpiť rekonvalesvenciu. Po doliečení sa v lete 1919 stal veliteľom 14. armády, a od novembra 1919 bol veliteľom Južného frontu, pričom jeho politickým komisárom sa stal Josif vissarionovič Džugašvili (Stalin). Koncom roku 1919 zastavil postup vojsk bieleho generála Antona Denikina (na Moskvu). V nasledujúcich mesiacoch sa mu podarilo "oslobodiť" (obsadiť) značnú časť Ukrajiny.

Počas Rusko-poľskej vojny s Juhozápadným frontom porazil poľské vojská pri Kyjeve a v postupe na Ľvov mu zabránila len porážka Tuchačevského a Buďonného, pričom bol donútený ustúpiť. Čiara jeho ústupu sa stala novou hranicou medzi vzniknutým Sovietskym zväzom a Poľskom.

Od novembra 1920 sa podieľal na potlačení národného odporu na Ukrajine (ako veliteľ Kyjevského okruhu). Od apríla bol veliteľom Petrohradského okruhu a vo februáry sa stal veliteľom Kavkazskej armády, ktorá potláčala horalské povstanie. Od marca 1924 bol na čele Ukrajinského a Kaukazského veliteľstva vojsk. Od novembra pôsobil ako poradca v Číne. O rok a pol v máji 1926 bol náčelníkom správy vojenského priemyslu. V roku 1927 veliteľ Blieloruského okruhu. V apríli 1931 sa stal náčelníkom štábu Červenej armády, pričom v roku 1935 reorganizoval Generálny štáb.

V novembri 1935 obdržal hodnosť maršal Sovietskeho zväzu.

V čase keď začali čistky v armáde, bol chránencom samotného Stalina, dokonca nastúpil na miesto prvého zástupcu ľudového komisára obrany po Vorošilovovi, vo februáry bol však odvolaný a menovaný veliteľom Zakaukazského okruhu, pričom počas cesty tam bol zatknutý, dlho držaný vo väzbe (asi rok), a ako jeden z posledných počas Stalinských čistiek popravený. 14. marca 1956 bol rehabilitovaný.

## [úprava] Vyznamenania

Vyznamenania získané ešte za cárskeho Ruska nie su známe.

- Rad Červeného práporu 4x
- Rad Svätého Stanislava 3. stupňa

## [úprava] Referencie a bibliografia

- Za víru, vládce a vlast, Jiří Fidler, Jota s.r.o.,2005 ISBN 80-7217-354-5

Maršali Sovietskeho zväzu
Kliment Vorošilov| Michail Tuchačevskij| Alexandr Iľjič Jegorov| Semjon Buďonnyj| Vasilij Blűcher| Semjon Timošenko| Grigorij Kulik| Boris Šapošnikov| Georgij Žukov| Alexandr Michajlovič Vasilevskij| Josif Vissarionovič Stalin| Ivan Konev| Leonid Govorov| Konstantin Rokossovskij| Rodion Jakovlevič Malinovskij| Fjodor Tolbuchin| Kirill Mereckov| Lavrentij Berija| Vasilij Sokolovskij| Nikolaj Bulganin| Ivan Bagramjan| Sergej Biriuzov| Andrej Grečko| Andrej Jeremenko| Kirill Moskalenko| Vasilij Ivanovič Čujkov | Matvěj Zacharov| Filipp Golikov| Nikolaj Krylov| Ivan Jakubovskij| Pavel Batitskij| Petr Koševoj| Leonid Iľjič Brežnev| Dmitrij Ustinov| Viktor Kulikov| Nikolaj Ogarkov| Sergej Sokolov| Sergej Achromeev| Semjon Kurkotkin| Vasilij Petrov| Dmitrij Jazov|

Zdroj: "http://sk.wikipedia.org../../../a/l/e/Alexandr_I%C4%BEji%C4%8D_Jegorov_9814.html"

Kategórie: Narodenia v 1883 | Úmrtia v 1939 | Maršali ZSSR | Sovietske vojenské osobnosti | Popravené osobnosti

##### Views

- Stránka
- Diskusia
- Aktuálna verzia

##### Hľadaj

##### Iné jazyky

- Deutsch
- English
- Esperanto
- Español
- Polski
- Русский