# Columbia (raketoplán)

### Z Wikipédie

Raketoplány
americké

- Enterprise (na atmosférické skúšky)
- Pathfinder (na pozemné skúšky)
- Columbia (zničený 2003)
- Challenger (zničený 1986)
- Discovery (používaný)
- Atlantis (používaný)
- Endeavour (používaný)

sovietske

- Buran (vyradený, poškodený 2002)
- Ptička (nedokončený)
- 2.01 (nedokončený)
- 2.02 (rozobratý)
- 2.03 (rozobratý)

raketoplán Columbia pri štarte

Columbia (podľa označenia NASA pre orbitálne dopravné prostriedky OV-102) bol prvý americký raketoplán, ktorý vzlietol do vesmíru. Jeho prvá misia STS-1 trvala od 12. do 14. apríla 1981. Ako skúšobný prototyp mala najmohutnejšiu vnútornú konštrukciu krídel zo všetkých raketoplánov. Pri prvých letoch bola jej hlavná palivová nádrž ET natretá bielym protipožiarnym náterom, pri ďalších letoch sa kvôli zvýšeniu nosnosti prestal tento náter používať. Columbia bola jediným raketoplánom, ktorý sa nikdy nespojil s nijakou vesmírnou stanicou. Nebola na to vhodná kvôli svojej veľkej hmotnosti. Columbia absolvovala spolu 28 letov do vesmíru.

## [úprava] História

Stavba Columbie sa začala v roku 1975 v Palmdale, Kalifornii. Svoj názov dostala podľa lode menom Columbia, ktorej velil Američan Robert Gray a ktorá ako prvá americká loď oboplávala svet. Podľa iných zdrojov bola pomenovaná po malej plachetnici, ktorá skúmala ústie rieky Columbia. Tento istý názov niesol aj veliteľský modul Apolla 11. Po dokončení výroby bol raketoplán 25. marca 1979 dopravený do Kennedyho vesmírneho strediska na Floride a začal byť pripravovaný na svoju prvú misiu. 19. marca 1981 došlo v priebehu pozemných testov k nehode. Po úspešnom zakončení záverečných predštartovných operácií chcela skupina technikov skontrolovať systémy motorov SSME. Technici uvoľnili panel, v následku čoho došlo k úniku dusíka. V nedýchateľnej atmosfére čistého dusíku stratili vedomie, pričom jeden z nich na mieste zomrel a o dva týždne na následky tejto nehody umrel aj ďalší technik.

Prvej misii (STS-1) velil skúsený John Young a pilotom bol nováčik Robert Crippen. Columbia bola na obežnej dráhe od 12. apríla do 14. apríla 1981 a Zem obehla 36krát. Columbia potom absolvovala ešte ďalšie štyri lety za sebou, kým nebol v prevádzke ďalší americký raketoplán - Challenger. Pri prvých misiách, kedy posádku tvorili iba dvaja piloti, bola dokonca vybavená katapultovacími kreslami. Nijaký iný operačný raketoplán nikdy nemal katapultovacie kreslá, a aj na Columbii sa prestali používať od prvého letu viacčlennej posádky, pretože z technických dôvodov nie je možné na palubu raketoplánu umiestniť viac ako dve katapultovacie kreslá. V roku 1983 sa uskutočnila prvá misia so šiestimi astronautami (STS-9), medzi ktorými bol aj prvý neameričan na palube raketoplánu Ulf Merbold. 12. januára 1986 vyniesla Columbia na obežnú dráhu prvého amerického hispánca, ktorým bol Franklin Chang-Diaz a taktiež prvého člena Snemovne reprezentantov, Billa Nelsona. Ďalšie prvenstvo si Columbia pripísala 5. marca 1998, keď NASA vymenovala veliteľkou ďalšej misie raketoplánu Columbia Eileen Collinsovú, ktorá sa tak stala prvou veliteľkou raketoplánu.

Raketoplán Columbia zanikol pri svojej poslednej misii, STS-107. 1. februára 2003 sa vracala zo svojej šestnásťdňovej vedeckej misie. 16 minút pred plánovaným pristátím však riadiace stredisko stratilo s raketoplánom všetko spojenie. Podľa radarových meraní sa Columbia rozpadla nad Texasom vo výške asi 63 km pri rýchlosti 5,6 km/s. Zahynulo všetkých sedem astronautov na palube. Podľa neskorších vyšetrovaní bolo príčinou tejto tragédie poškodenie tepelného štítu na nábežnej hrane krídla. Toto poškodenie spôsobil pri štarte kus penovej izolácie, ktorý odpadol z hlavnej palivovej nádrže. Do vzniknutej štrbiny vnikla žeravá plazma a zničila celý raketoplán. NASA urobila opatrenia, ktoré by mali zabrániť odpadávaniu tejto izolácie pri ďalších letoch.

## [úprava] Zoznam misií

Úplný zoznam misií v programe Space Shuttle absolvovaných s orbiterom Columbia.

Dátum štartu | Označenie | Cieľ misie
--- | --- | ---
12. apríl 1981 | STS-1 | Prvý skúšobný let raketoplánu do vesmíru
12. november 1981 | STS-2 | Druhý skúšobný let a testy manipulačného ramena RMS
22. marec 1982 | STS-3 | Tretí skúšobný let a prvé experimenty v bezváhovom stave
27. jún 1982 | STS-4 | Štvrtý a posledný skúšobný let, vojenské experimenty
11. november 1982 | STS-5 | Pri tejto misii boli na obežnú dráhu vynesené komunikačné družice SBS-3 a Anik-C3. Boli to vôbec prvé družice vynesené raketoplánom na obežnú dráhu
28. november 1983 | STS-9 | Prvý let európskeho vesmírneho laboratótia Spacelab-1.
12. január 1986 | STS-61C | Vypustenie družice Satcom Ku-1, experimenty
8. august 1989 | STS-28 | Vojenské experimenty
9. január 1990 | STS-32 | Vypustenie družice Syncom 4 F-5, zachytenie a návrat na Zem satelitu LDEF
2. december 1990 | STS-35 | Astronomické pozorovania
5. jún 1991 | STS-40 | Let laboratória Spacelab SLS-1, lekárske a biologické experimenty
25. jún 1992 | STS-50 | Let laboratória Spacelab USML-1, vedecké experimenty
22. október 1992 | STS-52 | Vypustenie družice LAGEOS, experimenty
26. apríl 1993 | STS-55 | Let laboratória Spacelab-D2, experimenty a pozorovania
18. október 1993 | STS-58 | Let laboratória Spacelab SLS-2, lekárske a biologické experimenty
4. marec 1994 | STS-62 | Pokusy so súborom prístrojov USMP-2
8. júl 1994 | STS-65 | Let laboratória IML-2
20. október 1995 | STS-73 | Let laboratória Spacelab USML-2, vedecké experimenty
22. február 1996 | STS-75 | Zopakovanie pokusou s družicou TSS, viď Atlantis STS-46
20. jún 1996 | STS-78 | Let laboratória Spacelab-LMS
19. november 1996 | STS-80 | Vypustenie a znovuzachytenie troch voľne lietajúcich plošín. Bola to zatiaľ najdlhšie trvajúca misia raketoplánu: 17 dní 15 hodín a 54 minút.
4. apríl 1997 | STS-83 | Let laboratória Spacelab MSL, misiu bolo treba z dôvodu technických problémov predčasne ukončiť
1. júl 1997 | STS-94 | Zopakovanie let laboratória Spacelab MSL z misie STS-83
19. november 1997 | STS-87 | Vypustenie a znovuzachytenie družice Spartan-201, pozorovanie s pomocou prístrojov USMP-4
17. apríl 1998 | STS-90 | Let laboratória Spacelab
23. júl 1999 | STS-93 | Vypustenie rengenového observatória Chandra. Po prvýkrát v histórii kozmonautiky letela žena (Eileen Collinsová) vo funkcii veliteľa vesmírnej lode
1. marec 2002 | STS-109 | Štvrtý servisný let k Hubblovmu vesmírnemu ďalekohľadu
1. február 2003 | STS-107 | Posledný let Columbie. Pri pristávaní raketoplán zhorel v atmosfére a celá posádka zahynula. (pozri Havária raketoplánu Columbia)

Wikimedia Commons ponúka multimediálny obsah k téme
Columbia (raketoplán)
Zdroj: "http://sk.wikipedia.org../../../c/o/l/Columbia_%28raketopl%C3%A1n%29.html"

Kategórie: Kozmické raketoplány | Program Space Shuttle

##### Views

- Stránka
- Diskusia
- Aktuálna verzia

##### Hľadaj

##### Iné jazyky

- Afrikaans
- العربية
- Български
- Bosanski
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- English
- Español
- فارسی
- Suomi
- Français
- עברית
- Magyar
- Bahasa Indonesia
- Italiano
- 日本語
- 한국어
- Nederlands
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Português
- Русский
- Slovenščina
- Svenska
- Tiếng Việt
- 中文