# Bretejovce

### Z Wikipédie

Bretejovce
Erb | Mapa
--- | ---
Základné údaje
Kraj: | Prešovský
Okres: | Prešov
Región: |
Poloha: | 00° 00' 00" s. š. 00° 00' 00" v. d.
Nadmorská výška: | m n.m.
Rozloha: | km²
Počet obyvateľov: | 376 (31.12.2004)
Hustota obyvateľstva: | obyvateľ(ov)/km2
Nacionále
Štatistická územná jednotka: | 524221
EČV: | PO
PSČ: | 082 03 (pošta Lemešany)
Telefónna predvoľba: |
Oficiálne adresy
Adresa obecného úradu: |
E-mail: | [mailto: ]
Telefón: |
Fax: |
Politika
Starosta: |
Zdroje údajov
Mestská a obecná štatistika SR (SŠÚ), http://obce.info

Bretejovce sú obec na Slovensku v okrese Prešov.

| Tento geografický článok o mieste na Slovensku je zatiaľ príliš krátky (tzv. "výhonok"). Môžeš pomôcť Wikipédii rozšíriť ho tak, že hore klikneš na záložku "úprava" (alebo alternatívne sem) a dopíšeš alebo zmeníš text.

O bec Bretejovce leží v Košickej kotline, v doline Torysy. Spomína sa v roku 1289. Od stredoveku patrila Abovcom, Rozgonyiovcom, Segyeyovcom, Semseyovcom, Péchyovcom a iným zemepánom. Počas prvého sčítania ľudu, v roku 1787 mala obec 37 domov a 323 obyvateľov, v roku 1828 50 domov a 383 obyvateľov. V roku 1900 v nej žilo 351 ľudí. Obyvatelia sa v minulosti zaoberali tradičným poľnohospodárstvom. Do roku 1918 obec administratívne patrila do Šarišskej stolice.

Pôvod a dejiny obce Obec sa nachádza vo Východoslovenskom kraji medzi mestami Košice – Prešov. Leží na pravom brehu rieky Torysy na miernom pahorku. Chotár obce je v údolí Torysy rovný a úrodný, za obcou mierne pahorkovitý. Podľa obecnej kroniky, obec je prvý raz spomínaná v roku 1291. Jej názov bol Berete alebo Berethej. V rokoch 1420-1462 je nazývaná Berethe. V roku 1814 podľa „Canonica visitatív“ sa nazýva Beretho a koncom XIX. storočia Sárosbereto. Po roku 1918 Bretejovce. Branislav Varsík v diele Osídlenie Košickej kotliny 2, o Bretejovciach uvádza: V písomných dokladoch po prvý raz sa spomína z r. 1289. Vtedy sa už uvádza ako villa Berethej a bola to už vyvinutá dedina. Z príležitosti delenia majetku v r. 1370 medzi príslušníkmi drienovskej vetvy rodu Aba sa v Bretejovciach uvádza 6 usadlostí a pripomína sa tam už aj kaplnka. Bretejovce ani v druhej polovici 16. storočia neprestali mať prevažne slovenské obyvateľstvo. Na začiatku 13. storočia to bola bezpečne slovenská dedina a ako slovenskú ju uvádza aj lexikon z roku 1775. Názov Bretejovce pochádza z osobného mena Bratej. V 16.- 18. storočí prišlo do tejto oblasti nové valašské (rusínske) obyvateľstvo, čo spôsobilo, že sa popri názve Bretejovce používalo aj pomenovanie Briaciovce a Bracijovce.

Rody V roku 1291 obec bola majetkom Somosyovcov z Drienova až do XV. Storočia. V 15. storočí jej majiteľom bol Rozgony z Rozhanoviec asi do roku 1430. Neskôr obec patrí Somosyovcom z Drienova a ich zaťovi Szegnyeimu. V roku 1607 obec patrila do okresu Cseroczy Mikuláša so sídlom v Bogdanovciach. Od roku 1646 patrí rodu Várkonyiovcov, Fuziovcov, Semseyovcov a Pécsyovcov. V roku 1769 bola zadelená do okresu Jána Keczera, ktorý bol majiteľom Ploského. Od roku 1873 do roku 1921 patrila do okresu Lemešany a od roku 1921 dodnes do okresu Prešov.

Obytné domy Dnes v Bretejovciach sú pekné nové domy. Podľa popisu z obecnej kroniky, koncom 19. storočia až do prvej svetovej vojny, domy boli nízke, drevené s malými zvonka zakrytými oknami. Mali jednu izbu, predsieň zvaný prikľet a komoru. Dlažba bola hlinená, v sobotu ju vymazali blatom, do čoho sa primiešaval koňský alebo kravský trus. Strop nebol murovaný. Krížom cez izbu viedli drevené trámy – hredy. Po stenách viseli obrazy svätých a ozdobné tanieriky. V izbe stoličky neboli. Sedávali na laviciach, ktoré stáli na kolíkoch pri oknách. Bohatší mali lavice s operadlom, tzv. limbak. Pri jedle stôl neprikrývali, iba pre návštevy bielym doma vytkávaným obrúsom. V stole bola zásuvka, kde sa ukladal chlieb a nôž. V kútoch izby stáli postele. Boli vystlané slamou a prikryté bielou plachtou. Šaty ukladali do farbenej truhlice – lady, niektoré vešali na hrubé palice – žrďky. U dverí v kúte stála pec s pekárnikom a tzv. trúbou, ktorá odvádzala dym. Pec zaberala asi štvrtinu izby, na nej spávali deti. V prikľete nebolo stropu. Hrnce s jedlom k vareniu dávali na trojnožku tzv. drejfus, pod ním horel oheň. Nad prikľetom bol lievikovitý komín, kde vešali vyúdiť klobásu, slaninu, šunku. Steny prikľetu boli bielené. Na stenách viseli tepše, válek a tabla na cesto a maľované džbánky. Bola vždy aj lavica, kde stáli vedrá na vodu. V komore boli farebné truhlice na šaty o obyčajné na zrno. V medzivojnovom období budovy sú murované. Sú dve izby, kuchyňa, komora, maštaľ, šopa. Miestnosti sú priestranné, dlážka je drevená, strop omietnutý. Okná sú dvoj a troj krídlové so záclonami. Strechy domov zákon už nepovoľuje pokryť slamou, pokrýva sa škridlicou, plechom a eternitom. Posledný dom pokrytý slamou bol zbúraný v roku 1963. Počas druhej svetovej vojny takmer neboli poškodené žiadne obytné budovy. Po vojne asi 10 rokov sa skoro nič nepostavilo, časy boli ešte veľmi biedne. Neskôr sa pomaly rozbiehala výstavba.

Zdroj: "http://sk.wikipedia.org../../../b/r/e/Bretejovce.html"

Kategórie: Slovenské geografické výhonky | Obce na Slovensku | Obce okresu Prešov

##### Views

- Stránka
- Diskusia
- Aktuálna verzia

##### Hľadaj

##### Iné jazyky

- Magyar