# Concorde

### Z Wikipédie

Lietadlo Concorde

Aérospatiale-BAC Concorde 101/102 (čítaj konkord) (z lat. concordia, jednota, svornosť) bolo nadzvukové lietadlo pre pasažierov, ktoré dosiahlo maximálnu rýchlosť 2,04 machov (2330 km/h). Concorde bol spoločným projektom Francúzska a Spojeného kráľovstva na základe dohody vlád z 29. novembra 1962. Paralelným podobným projektom bol sovietsky Tupolev Tu-144.

Concorde bol po 15-ročnom vývoji zaradený do letovej služby, a až do nešťastia v roku 2000, nedošlo v 27-ročnej letovej prevádzke nikdy k väčším nehodám alebo problémom. Bol považovaný za kráľa vzduchu. Konštrukcia bola navrhnutá a postavená firmou Aérospatiale (dnešná EADS) a British Aircraft Corporation (dnes BAE Systems) pohonná jednotka Olympus 593 bola navrhnutá a vyrobená firmou Rolls-Royce (Bristol-Siddley) a SNECMA. Prelet cez Atlantický oceán trval približne 3 až 3,5 hodín, letová výška bola 15 km po štarte a postupne stúpala na 18 km.

## [úprava] História

štartujúci Concorde

Concorde bol vyvinutý v 60-tych rokoch a vzbudil v tej dobe veľký záujem u aerolínií. V roku 1967 objednala aj nemecká Lufthansa tri lietadlá.

Dôležité dátumy Concordu:

2. marec 1969 | prvý let prototypu 001 (v Toulouse)
1. október 1969 | bola prvý krát prekročená rýchlosť Mach 1
4. november 1970 | bola dosiahnutá rýchlosť Mach 2 v trvaní 53 minút
21. január 1976 | súčasne štartovali dva Concordy k prvým komerčným letom (*)

(*) Paríž – Dakar – Rio de Janeiro a Londýn – Bahrain

Napriek všetkým očakávaniam a hlavne kvôli ropnej kríze v skorých 70-tych rokoch, ukázali sa komerčné nadzvukové lietadlá ako nezaujímavé, najmä kvôli enormným prevádzkovým nákladom . Všetky objednávky boli stornované, len letecké spoločnosti Air France a British Airways museli Concordy prevziať. Na trasách Paríž/Londýn – New York bol dokonca dosiahnutý značný zisk v luxusnej preprave cestujúcich. Koncom 70-tych rokov lietal Concorde v spolupráci s British Airways tiež na trasách ďalších leteckých spoločností - Singapore Airlines a Braniff International. Jedno lietadlo dokonca malo pomaľovanie Singapore Airlines. Celkovo bolo vyrobených - 2 prototypy, 2 predsériové modely, 16 sériových lietadiel. V roku 1979 bola výroba lietadiel zastavená.

detail Concordu

Na začiatku svojej kariéry lietal Concorde aj do Ria de Janiera a Singapúru, nakoniec však lietal, len na linke medzi Parížom resp. Londýnom a New Yorkom. Jedným z dôvodov bol krátky dolet ( 6 000 km) a na mnohých letiskách lietadlo nedostalo povolenie k pristátiu, pretože bolo príliš hlučné (štartujúci Concorde bolo počuť vo vzdialenosti 8 km). Z prestížnych dôvodov lietal Concorde čartrové lety aj na iné letiská.

### [úprava] Koniec Concordu

British-Airways-Concorde
Let Concordu s letkou Red Arrows
Zadný pohľad Concorde

Dňa 25. Júla 2000 pri štarte na letisku Charlesa de Gaullea Paríž sa pretrhla pneumatika lietadla Concorde leteckej spoločnosti Air-France. Pneumatika sa pretrhla od kovového dielu ktorý odpadol z predtým štartujúceho lietadla DC-10 spoločnosti Continental Airlines.

Vymrštené gumené časti pneumatiky prerazili elektr. kábel ľavého podvozku a ľavú spodnú časť krídla, ktoré boli sčasti tiež poškodené. Kvôli nárazu vznikli v nádržiach diery. Vylievajúce sa palivo sa zapálilo na elektr. kábli v blízkosti pohonnej jednotky a postupne sa zapálilo palivo celého ľavého krídla. Štart sa v tomto okamihu už nedal zastaviť, lietadlo bolo príliš rýchle pre núdzové brzdenie. Pilot alarmovaný palubnými prístrojmi a riadiacou vežou mal jedinú možnosť v pokuse o núdzové pristátie. Asi jednu minútu po štarte sa lietadlo zrútilo na hotel v mestečku Gonesse pri Paríži. Všetkých 109 osôb na palube a štyria obyvatelia hotela prišli o život. Letecká spoločnost Air France preto zastavila leteckú prevádzku Concordu , a britský letecký úrad odňal povolenie na lety, ktoré bolo opäť vrátené až po početných konštrukčných zmenách. Briti vyvinuli zosilnenie nádrží cez vložené tkaniny pozostávajúce z Kevlarových vlákien, a francúzsky výrobca pneumatík Michelin vyvinul stabilnejšie pneumatiky, odolné voči prasknutiu, ktoré sa budú pužívať aj v Airbuse 380. Vďaka zmenám, ktoré stáli okolo 100 miliónov Euro sa stal Concorde ťažší, čo zmenšilo jeho šancu na hospodárne využitie. 7. novembra 2001 bola obnovená letecká linka medzi Parížom resp. Londýnom a New Yorkom. Ale kvôli malému záujmu zo strany cestujúcich a kvôli novým bezpečnostných nedostatkom vyhlásili dňa 10. apríla 2003, Air France a British Airways, že v priebehu roku 2003 budú letecké linky Concordu zrušené. Posledný let Concordu spoločnosti Air-France sa uskutočnil 24. Júna 2003, British Airways ukončil lety Concordu 24. októbra 2003. Úplne posledný let Concordu s označením lietadla G-BOAF sa uskutočnil 26. Novembra 2003 pod vedením šéfpilota Mike Bannistera z letiska Heathrow (Londýn) do múzea vo Filtone v Anglicku.

## [úprava] Rekordy

Od 15. augusta do 17.augusta 1995 sa podaril Concordu najrýchlejší let okolo sveta za 31 hodín, 27 minút a 49 sekúnd. Meral sa pritom celkový čas, od štartu v Paríži až po opätovné pristátie v Paríži vrátane všetkých medzipristátí. 7. februára 1996 preletel Concorde spoločnosti British Airways trasu New York – Londýn za 2 hodiny, 52 minút a 59 sekúnd. Toto je dodnes rekord pre najrýchlejší prelet cez Atlantický oceán v civilnom lietadle.

## [úprava] Význam pre letecký priemysel

Vývoj Concordu bol umožnený výlučne kvôli vysokým štátnym podporám zo strany Francúzska a Veľkej Británie. V bežnej prevádzke prinášal Concorde zisk len čiastočne. Okrem rekordných výkonov v lietaní nadzvukovou rýchlosťou, je najvýznamnejší dosiahnutý pokrok v leteckom priemysle, vďaka vývoju Concordu a Tupoleva 144 z ktorého dodnes profitujú výrobcovia lietadiel.

### [úprava] Vybavenie paluby pre cestujúcich

Paluba Concordu

Maximálna kapacita lietadla bola 144 osôb. Sedadlá mohli byť usporiadané rôzne v štvorradoch. Paluba bola vybavená toaletami a dvoma kuchyňami. Pod prednou a zadnou časťou paluby bol priestor pre batožinu. Príručná batožina na palube nebola povolená. British Airways prevádzkoval lietadlo s 40 - miestnou prednou kabínou a 50 - miestnou zadnou kabínou, ktoré boli obsluhované 6 - člennou posádkou. Na palube existovala len jedna trieda - prvá, letenky boli približne o 20 % drahšie ako letenky prvej triedy v podzvukových lietadlách. Veľmi stiesnený priestor na sedenie bol vykompenzovaný koženými sedadlami, vynikajúcou kuchyňou, podávanou v porceláne a samozrejme so šampanským.

### [úprava] Letová dráha a letová výška

Pri lete z Londýna do New Yorku letel Concorde do výšky 8 400 m podzvukovou rýchlosťou, potom južne od Bristolu zapol prídavné spaľovanie - forsáž a stúpal ďalej, aby zrýchlil na nadzvukovú rýchlosť, ktorú dosiahol približne nad ostrovom Lundy. Takto sa mohlo vyhnúť tomu aby zvukové vlny a zvukový náraz pri prekonávaní nadzvukovej rýchlosti zasiahol pevninu. Concorde zrýchlil ďalej na Mach 1,7, vypol dodatočné spaľovanie a pri dosiahnutí výšky 15 000 m dosiahol rýchlosť Mach 2, počas letu stúpal ďalej pozvoľna až na 17 700m. Čo trvalo až do začiatku klesania na pristátie. Klasické prúdové lietadlá lietali pre porovnanie vo výškach 12 000 m až 13 500 m.

### [úprava] Kabína pilota a výhľad z kabíny

pristávajúci Concorde so sklopenou kabínou pilota
Kabína pilota Concordu

Špicu Concordu tvorí hydraulicky sklápateľný 'zobák' so sklápateľným priehľadným priezorom. Pri rýchlostiach nad 460 km/h bol 'zobák' a ochranný štít úplne vytiahnutý kvôli aerodynamickému odporu. V tejo pozícii mal pilot počas letu obmedzený výhľad dopredu. Vo výškach pod 3 000 metrov pri rýchlosti okolo 460 km/h bol 'zobák' sklopený o 5°, čo zabezpečovalo dobrý výhľad dopredu. Pri pristávaní bol 'zobák' sklopený o 12° a umožnil tak pilotovi optimálny výhľad pri vysunutom podvozku. Kabína pilota v Concorde leži 11,4 m pred prvým podporným kolesom, to znamená, že pri odbočení na štartovaciu dráhu kabína pilota je ďaleko za hraničiacim trávnikom. Pilot a druhý pilot sedia v kabíne vedľa seba, zatiaľ čo letový inžinier sedí na otočnej stoličke za druhým pilotom.

### [úprava] Technické dáta

- Pohonné jednotky: štyri prúdové motory Rolls-Royce/SNECMA-Olympus-593-Mk-610-Turbojet s prídavným spaľovaním každý s ťahom 19.312 kp 4 x 189,39 kN = 757,56 kN a inštalovaným vychylovačom výstupných plynov.
- Podvozok: Hlavný podvozok od Messier-Hispano s dvojitými kolesami a Dunlop-Carbon-kotúčové brzdy s jednotkami s antiblokovacím systémom SNECMA-SPAD.
- Maximálna rýchlosť: Mach 2,2 - zodpovedá 2 690 km/h vo výške 20 000 m (nad. morom) a 2 336 km/h vo výške 15 000 m.
- Cestovná rýchlosť: 2 179 km/h
- Letová výška: až do 18 000 m
- Dolet pri maximálnom zaťažení: 6 667 km
- Hmotnosť prázdna: 78 900 kg
- Maximálna štartovacia hmotnosť: 185 000 kg
- Maximálna pristávacia hmotnosť: 111 130 kg
- Rozpätie krídel: 25,50 m
- Dĺžka: 62,10 m
- Posádka: 9 členov
- Počet sedadiel (British Airways): 100
- max. teplota vonkajšieho povrchu lietadla pri rýchlosti Mach 2 (detailne pozri)[1]
  - špica pilotnej kabíny: 127 °C
  - zadná časť trupu lietadla: 92 °C
- Objem nádrže: 119 500 litrov
- Spotreba paliva:
  - 25 680 litrov/h
  - 13,2 kg/km
  - 0,17 litrov/km (spotreba prepočítaná na jedného pasažiera)
- Dlžka štartovacej dráhy: 3 600 m
- Dĺžka pristávacej dráhy: 2 200 m
- Cena lietadla 46 miliónov USD v r. 1977
- Cena letenky Paríž - New York približne 400 000 SKK (v prepočte r. 2000)

## [úprava] Pozri tiež

- Porovnateľné druhy lietadiel:
  - Boeing 2707
  - Tupolev Tu-144
  - Tupolev Tu-244
  - Tupolev Tu-444

## [úprava] Web odkazy

Wikimedia Commons ponúka multimediálny obsah k téme
Concorde

- Concorde Supersonic Jet (angl.)
- Concorde SST (angl.,franc.)
- BA Oslava Concordu (angl.)
- Auto & Technikmuseum Sinsheim
- Záverečná správa francúzskej komisie k príčine zrútenia Concordu 187 str. pdf formát (angl.)
- "Farewell to Concorde" (BBC)
- Guided tour of Concorde in Toulouse
- NYC Intrepid Museum
- Airport 79: The Concorde
- Concorde Affaire
- Aircraft-Info.net - Concorde
- Concorde na letisku v Manchestri - Anglicko
- National Museums of Scotland: Concorde at the Museum of Flight
- Concorde SST Tribute
- Concorde Tribute Page
- detailné skúsenosti pasažierov opisy/fotky
- BA001 Trip Report & Concorde fan page
- Množstvo videí štartu a pristávania concordu
- Concorde web site

Zdroj: "http://sk.wikipedia.org../../../c/o/n/Concorde.html"

Kategórie: Dopravné lietadlá | Prúdové lietadlá | Nadzvukové lietadlá

##### Views

- Stránka
- Diskusia
- Aktuálna verzia

##### Hľadaj

##### Iné jazyky

- Afrikaans
- Български
- Bosanski
- Català
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Euskara
- فارسی
- Suomi
- Français
- עברית
- Hrvatski
- Magyar
- Interlingua
- Bahasa Indonesia
- Italiano
- 日本語
- ქართული
- 한국어
- Lietuvių
- മലയാളം
- Nnapulitano
- Nederlands
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Português
- Русский
- Sicilianu
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Svenska
- ไทย
- Türkçe
- Українська
- Tiếng Việt
- 中文