# Downov sindrom

### Iz Wikipedije, proste enciklopedije

Deček z Downovim sindromom.

Downov sindrom (znan tudi kot mongolizem ali mongoloidnost, a sta izraza odsvetovana) je dedno pogojene duševne manjrazvitosti, ki je posledica kromosomske nepravilnosti; 21. kromosomu je namreč dodan se eden (gre za trisomijo 21. kromosoma). V 95% primerov je vzrok trisomije 21 nepravilen potek mejoze. Bolezen je poimenovana po britanskem zdravniku z imenom John Langdon Down, ki je leta 1866 ta sindrom prvi opisal.

Bolniki z Downovim sindromom imajo običajno zmanjšane zaznavne sposobnosti, njihova duševna manrazvitost je blažja do srednja.

## [uredi] Simptomi

- sploščena lobanja
- kratek nos, prsti
- epikantus (navpična očesna guba) - daje mongoloidni videz
- velik presledek med palcem in ostalimi prsti na nogi

## [uredi] Pojavnost

Pojavnost bolezni je med 1/800 in 1/1000 porodov. Pojavlja se pri vseh rasah. Verjetnost, da bo otrok imel Downov sindrom, znatno narašča s starostjo nosečnice. Pri nosečnicah, starih 20-24 let, je verjetnost okoli 1/1490, medtem ko je pri 40 letih že 1/60 in pri 49 letih 1/11.

  Ta medicinski članek je škrbina. Slovenski Wikipediji lahko pomagate tako, da ga dopolnite z vsebino.

Vzpostavljeno iz »http://sl.wikipedia.org../../../d/o/w/Downov_sindrom.html«

Kategoriji: Medicinske škrbine | Bolezni

##### Views

- Članek
- Pogovor
- Trenutna redakcija

##### občestvo

- Portal občestva
- Pod lipo
- Stik z nami

##### podpora

- Pomoč
- Denarni prispevki

##### Iskanje

##### V drugih jezikih

- العربية
- Dansk
- Deutsch
- English
- Eesti
- Español
- فارسی
- Français
- 한국어
- Italiano
- עברית
- ქართული
- Nederlands
- 日本語
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Português
- Русский
- Slovenčina
- Српски / Srpski
- Suomi
- Svenska
- Türkçe
- 粵語
- 中文