# Beograd

### Iz Wikipedije, proste enciklopedije

Beograd (Београд)

Zastava | Grb

Lega Beograda v Srbiji
Koordinate: 44°′N, 20°′E
Država | Srbija
--- | ---
Župan | Nenad Bogdanović
Površina: |
- mesto: | 359.96 km²
- velemesto: | 3222.68 km²
Prebivalstvo:
- gostota: | 488.42/km²
- urbano: | 1,281,801
- velemesto: | 1,576,124
Časovni pas: | CET (UTC+1)
Številke območja | +381(0)11
Spletna stran: beograd.org.yu

Béograd (srbsko Београд, Beograd [beógrad], angleško Belgrade, nemško Belgrad, Beli grad) (44°49,8' severno, 20°30,0' vzhodno(WG), ??? 241 m) je glavno mesto Srbije. Število prebivalcev po popisu leta 2002 je znašalo v ožji okolici 1.273.651, v širši pa 1.576.124. Med njimi je bilo 2084 Slovencev. Največja občina po številu prebivalcev je Novi Beograd z 217.773 stanovalci, najmanjša pa Sopot z 20.390 stanovalci.

Nahaja se v jugovzhodni Evropi na balkanskem polotoku. Mesto leži na sotočju Donave in Save v severni Srbiji.

Beograd je glavno mesto Srbije od leta 1403, v letih med 1918 in 2003 pa je bilo glavno mesto nekdanjih treh držav Jugoslavije (Kraljevina Jugoslavija, SFRJ, Zvezna republika Jugoslavija) ter Državne skupnosti Srbije in Črne gore.

## [uredi] Religija

Po popisu prebivalcev Beograda iz leta 2002 jih je kar 90,68 % pravoslavne vere, 1,29 % islamske, 1,03 % katoliške ...

## [uredi] Zgodovina mesta

Beograd, mesto z zelo burno zgodovino, je eno najstarejših mest v Evropi. Njegova zgodovina je stara približno 7000 let. Prostor okoli Save in Donave je bil naseljen že v paleozoiku. Iz starejše kamene dobe so najdene kosti in lobanja neandretalca v kamnolomu pri Leštanu, v pečini na Čukarici in v bližini Bajlonijeve tržnice.

Mnoga današnja naselja beograjske okolice ležijo na kulturnih slojih prejšnjih prazgodovinskih naselbin. Sedem tisoč let pr.n.š. je bilo tam prvo neolitsko naselje. Konec 1. stoletja so se naselili Rimljani, okoli leta 630 pa so na to območje prišli Slovani. Takrat se je naselje imenovalo Singidunum. Mesto je bilo kasneje tudi pod bolgarsko in avstroogrsko oblastjo. Okoli 500 let je bil pod Turki.

Leta 1882 je Srbija postala kraljevina, Beograd pa njena prestolnica. Po prvi svetovni vojni je postal prestolnica Kraljevine Srbov, Hrvatov in Slovencev. Leta 1941 je bil Beograd bombardiran in okupiran s strani Nemcev, a ga je narodnoosvobodilna vojska z zavezniki osvobodila leta 1944. Leto pozneje je bila v Beogradu imenovana Federativna Ljudska Republika Jugoslavija. Kasneje se je preimenovala v Socialistično Federativno Republiko Jugoslavijo (SFRJ). 1992 leta je bil Beograd glavno mesto Zvezne Republike Jugoslavije, kasneje pa še Srbije in Črne Gore.

Od leta 2006 je Srbija samostojna, suverena in demokratična država.

## [uredi] Znamenitosti mesta

Beograd jih ima veliko. To so ulice in trgi, javni vodnjaki in parki, stavbe, trdnjava in cerkve, spomeniki, reke ter druge kulturne in naravne znamenitosti.

Med znamenitejšimi ulicami so Knez Mihailova, ki povezuje Trg republike in Kalemegdan, Nemanjina, znana po NATO bombardiranju in Ulica kralja Petra I.. Znanih je tudi kar nekaj trgov in sicer Trg Nikole Pašića,poimenovan po srbskem politiku Pašiću. Tu je še Trg republike, ki je hkrati glavni trg, Študentski trg, Terazije in Trg Slavija.

Na mestnem področju je 39 javnih vodnjakov ter 18 fontan. Med najstarejšimi vodnjaki so Delijska, Terazijska (postavljena v spomin na ponovni prihod Miloša Obrenovića na prestol) in Čukur česma (na mestu, kjer so Turki ubili fanta Savo). Največje fontane so na Trgu Nikole Pašića, Trgu republike in pred hotelom Interkontinental v Novem Beogradu.

Mesto ima 65 javnih parkov. Najpomembnejši so Kalamegdanski, Tašmajdanski, Pionirski in Park prijateljstva, kjer je v Titovem času vsak pomemben obiskovalec Beograda posadil drevo.

Veliko je stavb, ki so v ponos mestu. Le te so: počivališče kneza Miloša Obrenovića in kneginje Ljubice, Narodna banka Srbije, Narodni muzej, Narodno gledališče, Skupščina Srbije, Beli dvor, tj. počivališče kraljeve družine, Glavna železniška postaja, Beograjska trdnjava, Kalemegdan, Živalski vrt, Sava center in drugi.

Na beograjskih ulicah in trgih je 192 spomenikov, ki so postavljeni v spomin in slavo. Najstarejši je iz leta 1884, postaviti ga je dal knez Aleksandar Karađorđević v Karađorđevem parku. Pomembni so še Pobednik kiparja Ivana Meštrovića, spomenik neznanemu junaku na Avali istega avtorja, Vuku Karađiću, Ivu Andriću blizu njegovega muzeja, Karađorđu pred hramom sv. Save, knezu Mihailu Obrenoviću na Trgu republike, Petru Petroviću Njegošu pred fakulteto, na Študentskem trgu so spomeniki Josifa Pančića, Jovana Cvijića in Dositeja Obradovića itd. Tudi pred šolami stojijo različni kipi. V Novem Beogradu pred šolo sedmih sekretarjev SKOJa stoji sedem doprsij sekretarjev.

## [uredi] Kultura in umetnost

V Beogradu se letno odvija več kot 9000 gledaliških predstav, umetniških razstav, koncertov, prireditev in drugih kulturnih programov. V mestu je 34 kulturnih ustanov (10 gledališč, 4 mestne knjižnice, 8 zaščitnih ustanov, 12 kulturnih centrov in galerij). Mesto ima 2 državni univerzi, 280 osnovnih in srednjih šol, ter mnogo zasebnih visokošolskih institucij. Tu je še veliko zanimivih muzejev, vrednih ogleda.

## [uredi] Slavni beograjski rojaki

V Beogradu je bilo veliko rojenih, umrlih ali delujočih osebnosti, ki jih pozna cela Evropa. Tu je tudi pokopanih nekaj pomembnih oseb. Srbski književnik, Dositej Obradović, je leta 1807 prišel v Beograd in tam ustanovil Dositejev licej (danes Vukov in Dositejev muzej), kamor so hodili izobraženci iz cele Srbije. Med temi učenci je bil tudi poznejši veliki reformator srbskega jezika, Vuk Stefanović Karađić , med drugim tudi izumitelj današnje cirilice, ki je v rabi v nekaterih bivših jugoslovanskih republikah. Danes sta oba pokopana pred Saborno cerkvijo v središču Beograda. V mestu je s svojo vojsko nekaj časa taboril Karađorđe, začetnik dinastije Karađorđevićev. Ta je umrl nasilne smrti leta 1817 po ukazu Miloša Obrenovića, ki je sebi zgradil Miloševo rezidenco (Milošev konak) na Topčiderju, svoji ženi, Ljubici, pa lastno rezidenco sredi Beograda (Konak kneginje Ljubice). Umrl je leta 1860, pokopan je v Saborni cerkvi. Nasledil ga je sin Mihailo, ki so ga ubili v Topčiderju. Pozneje je vladal Milan, po uboju Aleksandra pa je na prestol prišel Petar I. Karađorđević. Kronali so ga v Saborni cerkvi.

## [uredi] Šport in rekreacija

Beograd ima več kot 1000 športnih objektov. Opremljeni so skoraj za vse športne aktivnosti, na vseh nivojih tekmovanj. V mestu se je odvijalo že mnogo velikih športnih dogajanj. Prav tako pa so bili beograjski klubi prvaki Evrope in sveta. Ima več nogometnih in atletskih štadionov. Najbolj znani so štadion Crvene Zvezde-Marakana, Partizana, Obilića, Rada, Radničkega ter mladinski in mestni štadion. Zelo znane dvorane pa so Beograjska arena, Hala Sportova, Pionir, Ledena dvorana, bazen Tašmajdan ter mnogi drugi.

## [uredi] Pobratena mesta

- Chicago, Illinois, ZDA - bratsko mesto od leta 2005
- Coventry, Velika Britanija - pobrateno mesto od 1957

Druge oblike sodelovanja in prijateljstva med mesti, ki so podobna programom sestrskih/pobratenih mest:

- Atene, Grčija (od novembra 1966 - Sporazum o sodelovanju in prijateljstvu)
- Banja Luka, BiH (od leta 2005 - Sporazum o sodelovanju)
- Peking, Kitajska (od oktobra 1980 - Sporazum o sodelovanju)
- Berlin, Nemčija (od novembra 1978 - Sporazum o sodelovanju in prijateljstvu)
- Buenos Aires, Argentina
- Dayton, ZDA
- Podgorica, Črna gora
- Kuvajt, Kuvajt
- Kijev, Ukrajina (od leta 2002 - Sporazum o sodelovanju)
- Ljubljana, Slovenija (pismo o nameri 2003)

- Zagreb, Hrvaška (pismo o nameri 2003)
- Madrid, Španija
- Milano, Italija (od leta 2000)
- New Delhi, Indija
- Rim, Italija (od oktobra 1971 - Sporazum o sodelovanju in prijateljstvu)
- Saint Petersburg, Rusija
- Stockholm, Švedska
- Tel Aviv, Izrael
- Tripoli, Libija
- Tunis, Tunizija
- Dunaj, Avstrija

## [uredi] Odlikovanja

Mesto je prejela naslednja odlikovanja:

- Legija časti
- Vojni križec
- red Karađorđeve zvezde s meči
- narodni heroj

## [uredi] Galerija

Trdnjava Beograd v 16. stoletju | Cerkev svetega Save | Kalemegdan

## [uredi] Zunanje povezave

Beograd je tudi
v Wikislovarju, prostem slovarju.
Wikimedijina zbirka ponuja še več predstavnostnega gradiva o temi:
Beograd

- Oficijalna spletna strana
- NaDlanu.com Noćni život
- Beobild - building project in Belgrade
- Občina Novi Beograd
- Arihitektura Beograda (v angleščini)
- BGview (v angleščini)

Vzpostavljeno iz »http://sl.wikipedia.org../../../b/e/o/Beograd.html«

Kategorije: Mesta v Srbiji | Naselja ob Donavi | Nosilci legije časti | Nosilci reda Karađorđeve zvezde | Narodni heroji | Beograd | Prestolnice evropskih držav

##### Views

- Članek
- Pogovor
- Trenutna redakcija

##### občestvo

- Portal občestva
- Pod lipo
- Stik z nami

##### podpora

- Pomoč
- Denarni prispevki

##### Iskanje

##### V drugih jezikih

- አማርኛ
- العربية
- Asturianu
- Български
- Bosanski
- Català
- Česky
- Словѣньскъ
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Suomi
- Français
- Arpitan
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Hornjoserbsce
- Magyar
- Հայերեն
- Bahasa Indonesia
- Ido
- Italiano
- 日本語
- ქართული
- 한국어
- Kurdî / كوردي
- Latina
- Lietuvių
- Latviešu
- Македонски
- Malti
- Plattdüütsch
- Nederlands
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Novial
- Polski
- Piemontèis
- Português
- Runa Simi
- Română
- Русский
- Sicilianu
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Simple English
- Slovenčina
- Shqip
- Српски / Srpski
- Svenska
- Kiswahili
- தமிழ்
- Тоҷикӣ
- Türkçe
- Vèneto
- Volapük
- 中文