# Bakterije

### Iz Wikipedije, proste enciklopedije

Bakterije
25.000-krat povečane celice vrste Escherichia coli
Znanstvena klasifikacija

Cesarstvo: | Bacteria (bakterije)

Debla
Actinobacteria Aquificae Chlamydiae Bacteroidetes/Chlorobi Chloroflexi
Chrysiogenetes
Cyanobacteria
Deferribacteres
Deinococcus-Thermus
Dictyoglomi
Fibrobacteres/Acidobacteria
Firmicutes
Fusobacteria
Gemmatimonadetes
Lentisphaerae
Nitrospirae
Planctomycetes
Proteobacteria
Spirochaetes
Thermodesulfobacteria
Thermomicrobia
Thermotogae
Verrucomicrobia

Baktêrije (znanstveno ime Bacteria) so velika skupina enoceličnih in večinoma mikroskopskih živih organizmov, z razmeroma preprosto celično strukturo brez celičnega jedra in brez organelov, kot so mitohondriji ali kloroplasti. Celična struktura bakterije je natančneje opisana v članku o prokariontih, saj so bakterije prokarionti, za razliko od organizmov s kompleksnejšimi celicami, imenovanimi evkarionti. Izraz »bakterija« se včasih uporablja za vse prokarionte, drugič pa le za veliko skupino evkariontov, imenovanih »evbakterije« (Eubacteria).

Bakterij je med vsemi organizmi največ. Najdemo jih tako v zemlji, v vodi ter v simbiozi z drugimi organizmi. Številni patogeni so bakterije. Večina med njimi je zelo majhnih in merijo v dolžino 0,5–5 μm; obstajajo pa tudi orjaške bakterije, kot sta Thiomargarita namibiensis in Epulopiscium fishelsoni, ki zraseta v dolžino do 0,5 mm. Praviloma imajo celično steno, tako kot rastline in glive, vendar pa z zelo različno sestavo peptidoglikanov. Številne se premikajo z bičkom, ki pa se po strukturi razlikuje od bičkov drugih skupin.

Bakterije so povsod: v zemlji, vodi in zraku. Lahko povzročijo resne bolezni, npr. pljučnico, tetanus in sifilis. Na srečo so antibiotiki učinkovita zdravila zoper večino bakterij; najbolj znana in razširjena skupina antibiotikov, penicilini, deluje tako, da onemogoča formiranje celične stene bakterije. Za obrambo pred nekaterimi bakterijskimi okužbami so razen antibiotikov na voljo tudi cepiva. Rezultat cepljenja je nastanek protiteles, ki preprečijo naselitev bakterij ali onemogočajo delovanje bakterijskih toksinov.

## [uredi] Kako bakterije okvarijo tkivo

Nekatere bakterije se prilepijo na tkivne celice in prodro vanje, npr. Shigella, ki povzroča drisko. Druge ustvarjajo strupe, imenovane toksine. Nekateri toksini so zelo nevarni: 3 kg toksina botulina bi ubilo vse človeštvo.

Bakterija je tudi
v Wikislovarju, prostem slovarju.
Vzpostavljeno iz »http://sl.wikipedia.org../../../b/a/k/Bakterije.html«

Kategoriji: Bakterije | Bakteriologija

##### Views

- Članek
- Pogovor
- Trenutna redakcija

##### občestvo

- Portal občestva
- Pod lipo
- Stik z nami

##### podpora

- Pomoč
- Denarni prispevki

##### Iskanje

##### V drugih jezikih

- Afrikaans
- العربية
- Български
- বাংলা
- Català
- Česky
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- فارسی
- Suomi
- Français
- Gaeilge
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Magyar
- Bahasa Indonesia
- Ilokano
- Ido
- Italiano
- 日本語
- ಕನ್ನಡ
- 한국어
- Kurdî / كوردي
- Lëtzebuergesch
- Lietuvių
- Latviešu
- Македонски
- Plattdüütsch
- Nederlands
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Nouormand
- Polski
- Português
- Runa Simi
- Română
- Русский
- Сибирской
- Simple English
- Slovenčina
- Српски / Srpski
- Basa Sunda
- Svenska
- தமிழ்
- Тоҷикӣ
- ไทย
- Tagalog
- Türkçe
- Українська
- Tiếng Việt
- Walon
- ייִדיש
- 中文
- Bân-lâm-gú