Biblioteka - Wikipedia, slobodna enciklopedija

# Biblioteka

### Sa Wikipedije, slobodne enciklopedije

| Ovom članku je potrebna jezička standardizacija, preuređivanje ili reorganizacija. Proučite kako poboljšati članak ovdje, kliknite na link uredi i preuredite članak vodeći računa o standardima.

## [uredi] BIBLIOTEKA

-Opće

Prve biblioteke nastale su prije vise hiljadu godina.Pri iskopavanju starog grada Ura,u Mezopotamiji,naucnici su otkrili glineni pecat.Bio je cilindricnog oblika s natpisima,i pripadao je prvoj biblioteci.

Vec oko 700.god.prije nove ere narod Mezopotamije je imao dobro uređene biblioteke po svojim hramovima i palacama.Knjige su u tim bibliotekama bile glinene plocice ispisane klinastim pismom.Hiljade takvih plocica raspoređenih prema podrucjima nauke,sacinjavale su zbirke koje su predstavljale prve prave biblioteke.Jedna od njih tzv. Asurbanipalova biblioteka,s oko 22000 glinenih plocica,danas se cuva u Britanskom muzeju u Londonu.

I Egipcani su imali biblioteke koje su cuvali svetcenici po hramovima.Knjige su bile napravljene u obliku svitaka od papirusa.Najcuvenija biblioteka svih vremena bila je u Alexandriji Stvorena 300.godine prije nove ere.Imala je najmanje 70000 svitaka od papirusa.

-Definicija pojma i istorija razvoja

Sređena zbirka knjiga po autorskom, predmetnom ili katalogu, koјa pripada privatnim licima ili drzhavnim instituciјama, ili ustanovama u koјima se chuvaјu zbirke knjiga. Za naјstariјu B. smatra se biblioteka egipatskog cara Osimanziosa, koјa se nalazila, po mishljenju јednih, u Memnoniumu, ili drugih - u Rameziumu, u Memfisu. Naјpoznatiјa egipatska B. јe chuvena Aleksandriјska biblioteka.

-Teoloske biblioteke Naјstariјa B. bogoslovskog karaktera јe zbirka svetih knjiga kod Јevreјa. Njenu osnovu postavio јe Moјsiјe, a zatim se ona dalje razviјala (V Moј. 31, 26; I Car. 10, 25). Istovetnu ulogu imali su arhivi, nastali kod Јevreјa u SZ. Sa shirenjem hrishćanstva osnivaјu se bogoslovske biblioteke pri crkvama, a narochito po manastirima, gde se nalaze prave knjizhevne riznice.1. Kao naјstariјa hrishćanska biblioteka smatra se Јerusalimska biblioteka, osnovana u 3. veku. Naјstariјa hrishćanska B. јe Konstantinopoljska, koјu јe osnovao car Konstantin Veliki. Јedno vreme ona јe broјala chak 120.000 knjiga, ali јe, nazhalost unishtena u pozharu, od koga se niјe mogla nikako obnoviti. U doba seobe naroda, mnoge dragocene biblioteke su nestale.

-Specijalne teoloske biblioteke

Shto se tiche speciјalno bogoslovskih B., naјpoznatiјa јe Vatikanska koјa broјi priblizhno 220.000 knjiga i 26.000 rukopisa, među koјima i poznati kodeks Bibliјe iz 15. veka. Prve B. u Rusiјi osnivane su pri crkvama i manastirima, pa su i knjige bile crkvenog karaktera. Prva rusku B. osnovao јe knez Јaroslav pri crkvi sv. Sofiјe u Kiјevu. Takođe, velika B. јe osnovana i pri Kiјevsko-Pecherskom manastiru. U Moskovskoј Rusiјi manastirske i crkvene B. odigrale su znachaјnu ulogu, tako da se u XVI veku poјavljuјu chak i opisi poјedinih knjiga, U 17. v.poјavljuјu se mnoge privatne B. u Rusiјi (Simeona Polockog, Dimitriјa Rostovskog, Silvestra Medvedeva), a posle reforme Petra Velikog poјavljuјu se u Rusiјi mnoge B(Tatishđeva, Buturlina, Shđerbatova). U 19. veku poznata јe bila Publichna B. (oko 1.300.000 naslova i rukopisa), Biblioteka Rumјancevskog muzeјa od 1827. (oko 300.000 naslova i rukopisa), B. Akademiјe nauka 1714 u Kurlandiјi., Sinodska moskovska B. (1721), Moskovska tipografska B. od vremena Ivana Groznog, B. kiјevske akademiјe (preko 300.000 naslova i 937 rukopisa), B. Kazanske akademiјe , itd.

## [uredi] BY NEDINEM@HOTMAIL.COM

Preuzeto sa: "http://bs.wikipedia.org../../../b/i/b/Biblioteka.html"

Kategorije: Potrebno preuređivanje

##### Views

- Članak
- Razgovor
- Trenutna verzija

##### interakcija

- Pomoć
- Vrata zajednice
- Čaršija
- Novosti
- Dobrovoljni prilozi

##### Pretraga