Graffiti - Wikipedia, slobodna enciklopedija

# Graffiti

### Sa Wikipedije, slobodne enciklopedije

| Ovom članku je potrebna jezička standardizacija, preuređivanje ili reorganizacija. Proučite kako poboljšati članak ovdje, kliknite na link uredi i preuredite članak vodeći računa o standardima.

| Ovom članku ili dijelu članka nedostaju interni linkovi. Nakon dodavanja internih linkova uklonite ovaj šablon.

GRAFFITI

Za razliku od DJing-a i MCing-a, ovaj Hip-Hop elemenat razvija Hip-Hop Kulturu u vidu likovne umjetnosti. Teme su pogled na svijet oko tebe iz naravno perspektive djece sa ulice ali svih ostalih ljudi koji održavaju Hip-Hop. Graffiti su nastali ako brojimo vrijeme od danas, pa prije nekih 30 godina čime su faktički Graffiti najstariji elemenat Hip-Hop-a. Pored toga sto su najstariji, Graffiti su i najkontroverzniji elemenat Hip-Hop-a jer je Ilegalan i time zabranjen.

Rijec Graffiti nastala je od Grcke riječi "Graphein" sto znači Pisati I Italijanske riječi "Graffito" sto znači scratch.

Istorija Grafita počela je još krajem 60-ih, kada je momak po imenu Julio počeo da piše svoj tag "Julio 204" po vozovima. 1968, ovaj tag je mogao da se vidi na raznim vozovima u Njujorku ali je vrlo malo ljudi obraćalo uopšte paznju na to. A onda je 70-ih po metrou mogao da se vidi tag "Taki 183" koji je bio toliko zapažen da kada su uhvatili umjetnika ovog taga koji je bio tinejdzer po imenu Demetrios, I reporter NY Times-a je uradio intervju sa njim. Godinu dana kasnije, Hip-Hop grafiti su počeli da se šire kao rak. Najviše su bili crtani u sistemu NY metroa jer je NY metro najposećeniji dio grada I mnogi ljudi su mogli da vide umjetnost koju su stvarali crtači grafita. U to vrijeme najviše se koristio Aerosol sprej mada su naravno kasnije počeli da se prizvode različiti sprejevi koji su naravno bili kvalitetniji.

Danas postoje 7 osnovnih vrsta Hip-Hop Grafita. To su:Tagovi, throw-ups, pieces, top to bottoms, end to ends, whole cars i whole trains.

Kao i kod svakog elementa u Hip-Hop-u, crtači grafita su trebali da imaju različite stilove. Svako od njih je težio da u svoje umjetničko dijelo unese nešto kreativnosti i originalnosti čime bi dobili poštovanje od ostalih crtača grafita. Nazalost njihova slava je bila uvijek obrisana ili okrečena od strane policije koja je stalno hvatala I mučila crtače grafita koji su ni manje ni više bili samo dijeca.

Za crtače, grafiti su bili umjetničko dijelo koje je za njih mnogo značilo ali za gradsku policiju sva ta umjetnost nije značila ništa. Trebalo je da prođe dosta vremena da bi policija uspjela da na neki način očisti zidove od grafita ali čak ni tada nisu obeshrabrili crtače da se I dalje bave ovom Urbanom umjetnošću. Ipak, policija je zajedno sa metro kompanijama pronašla način da napravi train I metro cleaning system i doneseni su mnogi zakoni protiv grafita. Mnogi crtači su prestali da pišu grafite jer nisu željeli da upadaju u nevolje ipak mnogi od njih su ostali na ulicama I širili ovu vrstu umetnosti po celoj Americi a isto tako I po Evropi.

Sto se tiče NY metroa, poslje nekih 70-ih godina kada je bio pun grafita, 80-ih I 90-ih godina policija je uspjela da spriječi pisanje grafita ali su zbog toga smanjili kvalitet života mnogih mladih ljudi koji su našli neki svoj način da kažu ono što misle. Umjesto crtanja grafita, kao zanimacija mladih ljudi od tada je postao kriminal koji je mnogo lošiji I gori od običnog crtanja.

Graffiti su blisko vezani sa Hip-Hop kulturom, jer su isto tako mnogi reperi I DJ-I bili crtači grafita prije nego što su započeli biznis u muzičkom svijetu. Recimo DJ Kool Herc I Fab Five Freddy su isto tako crtali grafite ali su kasnije svoje vidike kreativnosti proširili na muziku i tako unapredjivali Hip-Hop Kulturu kasnije.

Danas jos uvijek traje borba između onih koji vole I crtaju grafite I između onih koji grafite ne žele nigdje. Vozove koji su bili potpuno obojeni grafitima, danas su čisti ali takozvani Buff System koji je bio ugrađen u metrou NY-a, doveo je mnogo zdravstvenih problema kako djeci u obližnjim školama tako I radnicima metroa. Americki sistem je donekle uspjeo da pobjedi crtače ali je time stvorio mnogo mnogo gore socijalne probleme medju tinejdzerima koji su sve više razvijali rasističku mrznju I mnoge druge probleme sa kojima se Američki sistem do danas ne može izboriti. Svake godine u Americi se potroši 4.000.000.000$ kako bi se očistili zidovi i metroi.

U Americi postoje legalna mjesta I zidovi gdje graffiti mogu da se crtaju ali oni cesto ne mogu da se vide a time sva kreativnost I originalnost ne dolazi do izražaja jer tu umjetnost niko ne može da vidi u prolazu osim jedino ako se neko zaista mnogo zanima.

90-ih je nastao jos jedan način gdje se radovi mogu vidjeti i gde je sve to legalno a to je Internet. Na internetu mnogi crtači pokazuju svoje crteže i grafite I time dozvoljavaju da veliki broj ljudi vidi te grafite čime se ispunjava taj osećaj ponosa kada ti neko kaze da si napisao dobar piece.

Istorija Grafita se još uvjek nastavlja I kakav će tok događaja biti u novom 21 vijeku, još uvijek se ne zna….dok god postoje ljudi koji crtaju grafite I oni koji vole grafite, Graffiti ce živjeti a kada niko više ne želi da ih gleda, niko neće ni crtati Grafite.

Preuzeto sa: "http://bs.wikipedia.org../../../g/r/a/Graffiti.html"

Kategorije: Potrebno preuređivanje | Članci bez internih linkova

##### Views

- Članak
- Razgovor
- Trenutna verzija

##### interakcija

- Pomoć
- Vrata zajednice
- Čaršija
- Novosti
- Dobrovoljni prilozi

##### Pretraga