# Aielo de Malferit

### De Viquipèdia

Aielo de Malferit
Localització

Municipi de la Vall d'Albaida
Estat • CCAA • Província • Comarca • Partit judicial | Espanya Comunitat Valenciana Província de València Vall d'Albaida Ontinyent
Gentilici | Aieloner, aielonera
Predom. ling. | Valencià
Superfície | 27,1 km²
Altitud | 267 m
Població (2004) • Densitat | 4.320 hab. 159,41 hab/km²
Coordenades | 38° 52′ 40″ N 0° 35′ 31″ O Coordenades: 38° 52′ 40″ N 0° 35′ 31″ O
Sistema polític Nuclis | 1

Aielo de Malferit, o símplement Aielo, és un municipi de la comarca de la Vall d'Albaida, amb una població de 4.320 habitants, la qual es veu incrementada en períodes de vacances pels visitants que venen a descansar i gaudir dels seus paratges, festes i cultura.

## [edita] Aproximació socioeconòmica

Als anys seixanta del segle passat, Aielo s'incorpora a la dinàmica comarcal del tèxtil. Hui podem trobar empreses de tèxtil per a la llar, brodats i mantes. Un altre sector industrial és el vidre on fan articles de decoració, botelles, gots, etc. Altres sectors que diversifiquen l'economia local són: el plàstic, el moble i l'artesania de vímet. L'agricultura ha anat perdent pes al llarg dels darrers 25 anys. En l'actualitat Aielo és el principal productor de viver de vinya. Els fruiters, principalment l'albercoc, la vara i barbats són els cultius predominants al terme junt amb els ametlers i les oliveres.

La tradició alcoholera es remonta al segle XVIII i hui encara es compta amb una destil·leria artesana de les més antigues de l'Estat amb 120 anys d'existència (Destilerias Ayelo), a banda de ser proveïdors de la Casa Reial.

## [edita] Festes

El poble d'Aielo de Malferit s'engalana i celebra les seues festes del 5 al 8 d'agost, encara que dies abans ja es respira un ambient festiu amb actes com: l'Alardo, la nit de paelles, el cant d'aficcionats, les vaquetes al carrer, etc.

Les festes comencen el dia 5 d'agost al migdia amb l'Entrada de Bandes de Música i per la vesprada el gran esdeveniment de l'Entrada de Moros i Cristians en la que tots, festers i festeres, amb vestits de vistosos colorits i gran bellesa, avancen pel carrer al compàs de la Música festera. El següent dia continua amb la Diana i la Missa al Patró, el Crist de la Pobresa. De vesprada la processó. Durant la nit, les Ambaixades on el bàndol moro pendrà el Castell que més tard recuperarà el bàndol cristià. El tercer dia començarà amb la pujada de tots els festers i festeres a l'ermita del Calvari per esmorzar i traslladar la imatge de Sant Engraci Màrtir a l'església. Després la Missa major i a l'acabar córrer davant del bou en corda pels carrers del poble. De vesprada la processó i la missa al difunts que donarà per acabades les festes.

## [edita] Gastronomia

Aielo de Malferit és un poble d'arrossos, és típica la "cassola" d'arròs al forn, que podrà ser amb fesols i naps, o en parteta o creïlles. També la paella de col o arròs caldós amb les seues variants: amb bledes o amb fesols i naps: els famosos naps de l'Horta d'Aielo. En estiu menjarem albercocs del terreny, bresquilles i melons. Els dolços que faran gaudir els nostres paladars ho faran en funció de la temporada. En festes del Crist (agost) carquinyols i coquetes de sagí, a tot Sants cofafes d'ametla i coques cristines, en Nadal pastissets de moniato. A Sant Blai, rotllets d'anís i a Pasqua pa socarrat, que també es cou tots els divendres com a costum. Després de menjar podem prendre una copeta de "Nuez de Cola-Coca" amb propietats medicinals reconegudes des del segle passat. A l'estiu, i per a refrescar del calor, es pot prendre un llimonet o un canari (un barrejat de llimó i cassalla).

## [edita] Història

Amb la conquesta cristiana (catalanoaragonesa) trobem el primer document escrit sobre Aielo: El Llibre del Repartiment. En este llibre podem veure com Jaume I concedeix, l'any 1248, a P. A. Vacher i a R. Gallach les terres de les alqueries de Cayren, Pursonex, Ayello, Zihueva i Hafif restant sotmeses a règim de vassallatge. Possiblement aquests senyors deixaren les terres en data incerta.

En 1445 els senyors de Malferit prenen possessió sota el privilegi concedit per Alfons V el Magnànim. Així els Malferit prenen per a ells i els seus successors tota la jurisdicció civil i criminal del lloc d'Aielo. En aquests moments ja destacava el lloc d'Aielo i les altres alqueries perden importància; la concentració de la població va donant-se cap al Sud del terme, degut segurament a la major disponibilitat de recursos hidrics (prop del riu Clariano i l'Horta Vella). La població era morisca i el 1563, en compliment de la pragmàtica de Felip II s'ordena un desarmament general dels habitants procedint-se també a registrar totes les cases del lloc (73). En 1609 es va dictar l'Ordre General d'Expulsió dels moriscos, amb lo qual el poble va quedar deshabitat. És per açò que Lucas de Malferit redacta la Carta Pobla (1611) restablint-se la relació socio-feudal del camperol amb el senyor en unes condicions molt dures.

Els plets contra el Marquès de Malferit per part dels veïns van ser nombrosos i llargs, sobretot els de 1792 i 1800 front a Salvador Roca i Pertusa que pràcticament resultaren infructuosos en gran part dels seus objectius. Amb el decret d'abolició dels senyorius (1811) es deixen de pagar rendes als senyors, s'eliminen regalies, però açò va durar poc, fins l'arribada de Ferran VII al poder. Al 1837, amb la nova Constitució liberal on es recullen drets abolicionistes, es seguixen sentències entre Ajuntament i senyor arribant al 1858 en què es declara al poble d'Aielo de Malferit i el seu terme restituïts per la classe dels lliures a l'igual que els demés pobles de reialenc.

## [edita] Evolució demogràfica

Els seus habitants són coneguts genuïnament, formal i autòctona per aieloners, encara que el nom d'aielins també s'ha fet servir més rarament) Demogràficament la població presenta un lent creixement. A mitjans del segle XVII, després de l'expulsió morisca es calculaven uns 364 veïns, a principis del segle XVIII amb l'expansió demogràfica hi contava 900, i a finals d'este segle arriba als 1989. Al 1850 es calculaven uns 2700 habitants i al 1900 sols hi havien 2883, baixant la xifra a 2595 el 1940. Actualment els comportament poblacional d'Aielo es caracteritza per l'estabilitat amb un lleuger creixement (3085 habitants l'any 1960 sent en l'any 2002 de 4233 i en el 2004 de 4320).

Pel que fa a l'evolució urbana. Aielo ha crescut significativament des dels anys 50 del passat segle, seguint una evolució des del nucli antic del Fondo, fins arribar a la carretera C-3316 i cap al Nord. El resultat mostra un traçat ordenat i dominat per un aspecte general ortogonal, producte d'una planificació controlada que probablement començarà en els anys 20 amb els plans d'ordenació i eixample.

Actualment Aielo de Malferit compta amb 4.502 habitants (INE 2006). El 9,15% de la seva població empadronada en el 2006 era de nacionalitat extranjera, principalment rumana.

Evolució demogràfica de Aielo de Malferit
| 1857 | 1887 | 1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1991 | 1996 | 2001 | 2006
--- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | ---
Població | 2.513 | 2.746 | 2.883 | 2.895 | 2.840 | 2.695 | 2.595 | 2.823 | 3.085 | 3.156 | 3.549 | 3.766 | 3.924 | 4.155 | 4.502

## [edita] Represetació política

Llistat d'alcaldes desde les eleccions democràtiques de 1979
Periode | Nom del alcalde | Partit polític |
--- | --- | --- | ---
1979-1983 | Francisco Barber Barber | Independent, AEAD |
1983-1987 | Juan Bravo Escuriet | PSPV-PSOE |
1987-1991 | Juan Bravo Escuriet | PSPV-PSOE |
1991-1995 | Juan Bravo Escuriet | PSPV-PSOE |
1995-1999 | Francesc Martí Barber | PSPV-PSOE |
1999-2003 | Francesc Martí Barber | PSPV-PSOE |
2003-2007 | Cristina Mira Malchirant | PSPV-PSOE |
2007- | Jose Luis Juan Pinter | Independent, PP |

## [edita] Rutes i paratges

Amb una altitud de 281 metres sobre la mar, però amb pics propers de fins a 724 (l'Eixea), el visitant pot fruir de diferents rutes, caminant fins a La Solana, vora el riu Clariano i fins a La Serratella on es troben les coves de la Fos i Blanca.

## [edita] Monuments importants

Els monuments més importats son:

- El Palau que actualment está rehabilitat i es la seu de l’ajuntament.
- El Pont d’Allá Baix del segle XVI que creua el riu Clariano.
- El Pont de l’Arcà, aqueducte segle XVIII.
- El Portal del Carme. Antiga porta d’accés a la vila on hi ha la imatge de la Verge del Carme amb un barandat de fusta.
- L'església Parroquial de Sant Pere Apòstol (segle XVIII).
- L'Hospital Beneficència (segle XIX) que funcionava com Hospital Benèfic i ara es centre cultural.
- L'ermita del Calvari del segle XVIII. Forma part del conjunt els xiprers i casetes del Calvari amb les seues estacions o passos. Alberga la imatge de Sant Joaquim i santa Anna a més de la del patró Sant Engraci Mártir.

## [edita] Personatges il·lustres

A Aielo va nàixer Nino Bravo, on va viure els seus primers anys fins que la seua família es trastlladà a València. A la seua casa familiar s'ha obert recentment un museu en memòria de Nino Bravo.

Llorenç Barber és un compositor, instrumentista i musicèlg aieloner de renom internacional i que des de 1972 resideix a Madrid. Entre els seus mèrits hi ha el fet d'haver dirigit, entre el 1979 i el 1984, l'aula de música de la Universitat Complutense. Tres anys més tard (i fins el 1990) va col·laborar amb el programa “El Mirador” de Televisió Espanyola. De 1990 a 1994 va ser professor de l'Institut d'Estètica de Madrid i, a més, des de 1992 dirigeix el “Paral·lel Madrid” (sèrie de concerts que el “Cercle de Belles Arts” dedica a les músiques no "canòniques"). Des de 1998 organitza les “Nits d’Aielo i Art”, això és, un festival celebrat a la seua localitat natal que té un caràcter anual i que es dedica a l'art experimental.

## [edita] Enllaços externs

- Pàgina web de l'Ajuntament
- País Valencià, poble a poble, comarca a comarca, de Paco González Ramírez, d'on se n'ha tret informació amb el seu consentiment.
- Secció "Poble a poble" del Diari Parlem, d'on s'ha extret informació amb consentiment de l'autor.
- Institut Valencià d'Estadística.
- Portal de la Direcció General d'Administració Local de la Generalitat.

Obtingut de "http://ca.wikipedia.org../../../a/i/e/Aielo_de_Malferit_3789.html"

Categoria: Vall d'Albaida

##### Views

- Article
- Discussió
- Revisió actual

##### Cerca

##### En altres llengües

- English
- Español
- Italiano
- Nederlands
- Português