# Bofællesskab

### Fra Wikipedia, den frie encyklopædi

Du har nye beskeder (forskel fra næstsidste redigering).

Et bofællesskab er et bevidst frembragt minisamfund, der består af fuldt udstyrede private hjem, suppleret med fælles faciliteter. Et bofællesskab er typisk planlagt, ejet og drevet af beboerne. Ofte bygges bofællesskaber fra grunden, da eksisterende byggerier sjældent egner sig til formålet. Den oftest forekommende motivation, for at engagere sig i et bofællesskab, er et ønske om at skabe mere og bedre interaktion i forhold til naboer.

Boligerne ligger ofte tæt og deler et fælleshus, nogle fællesarealer samt andre faciliteter. I fælleshusene er det almindeligt at beboerne skiftes til at lave mad til hinanden. Det er almindeligt at denne fællesspisning er den vigtigste fælles aktivitet. Andre fællesfaciliteter kan være vaskeri, pool, børnerum, kontorer, internetadgang, tv-rum, værksteder, gæsteværelser, sauna eller motionsrum.

## [redigér] Historie

Mens bofællesskabslignende bo- og samlivsformer kendes fra mange kulturer og tidsaldre, voksede den moderne teori omkring det intentionelle bofællesskab frem i Danmark i løbet af 1960'erne. Initiativtagerne var familier og individer, som var utilfredse med de eksisterende boformer. Bodil Graae skrev i 1967 en kronik i Politiken med titlen 'Børn skal have 100 forældre', som kom til at fungere som bevægelsens første skriftlige dokument. En anden nøgleperson var Jan Gudmand Høyer, som i 1960'erne studerede arkitektur ved Harvard, og mødte forskellige eksperimenterende boligformer i USA.

Verdens første intentionelle bofællesskab blev Sættedammen syd for Hillerød, som blev planlagt og bygget fra 1967 til 1972. Snart fulgte en række andre bofællesskaber efter, og inspirationen bredte sig hurtigt ud over landets grænser.

I dag er der tusindvis af bofællesskaber, spredt over hele kloden, især på den nordlige halvkugle.

## [redigér] Organisationsform

I Danmark kan bofællesskaber både bygges og eksistere som andelsboliger, almene boliger og ejerboliger, med ejerboligformen som den mest almindelige. Bofællesskabet har typisk et sæt af vedtægter og / eller et idégrundlag, som definerer mål og rammer for fællesskabet.

## [redigér] Sammenlignelige boformer og andre betydninger

Termen bofællesskab blev en del af det danske sprog i slutningen af 1960'erne, samtidig med den sammenlignelige term og boform kollektivet. I dag er ordets betydning bredere og henviser til f. eks.

- Delelejlighed
- Kollektiv
- Beskyttet boligfællesskab for ældre eller handicappede

Den engelske term co-housing gled oprindelig ind i det engelske sprog efter inspiration fra det danske ord bofællesskab. I dag benyttes den engelske term internationalt, og har en mere specifik betydning end den oprindelige danske term.

## [redigér] Eksterne links

- Se oplysninger om de juridiske aspekter ved bofællesskaber og oldekolle i Bibliotekernes JURAPORT
- Cohousing Association of the United States
- UK Co-housing Network
- Cohousing Australia
- Directory of Intentional Communities
- Samenhuizen vzw (Hollandsk)

## [redigér] Media

- Voices of Cohousing: Rebuilding villages in the city (Dokumentarfilm)

Hentet fra "http://da.wikipedia.org../../../b/o/f/Bof%C3%A6llesskab.html"

Kategorier: Bolig | Arkitektur | Samfund

##### Views

- Artikel
- Diskussion
- Nuværende version

##### deltagelse

- Velkommen
- Skribentforside
- Projekter
- Seneste ændringer
- Hjælp

##### organisation

- Donation
- Kontakt os

##### Søg

##### Andre sprog

- English
- Deutsch
- Español
- Français
- Italiano
- Nederlands