# Административно деление на България

### от Уикипедия, свободната енциклопедия

Административно деление на Република България

## [редактиране] Актуално състояние

Административните единици, в които основно се осъществява местното самоуправление в България, са общините. Техният брой е 264.

От 1999 г. Република България административно е разделена на 28 области. Всички те са наименувани на областния си център, като столицата София образува отделна област.

## [редактиране] Губернии 1877-1882

Съгласно Законът за вилаетите (1867) и Законът за администрацията на вилаетите (1871) територията на Османската империя се дели на вилаети, управлявани от валии; санджаци – от мютесарафи; кази – от каймаками; нахии – от мюдюри; беледиета и меджлиси – от мухтари, като последните се разделят на по-малки вероизповедни групи. При установяването на гражданските власти в новоосвободените български земи руският императорски комисар княз Владимир Черкаски запазва тази административно-териториална структура като премахва само вилаетите, а останалите единици са преименувани както следва: санджаците стават губернии; казите – окръзи; нахиите – волости или околии; беледиетата и меджлисите – общини (градски и селски). В хода на Освободителната война (1877-1878) са учредени следните 8 губернии: Тулчанска (1 юли 1877), Свищовска (1 юли 1877), Търновска (1 юли 1877), Русенска (9 юли 1877), Видинска или Раховска (16 ноември 1877), Софийска (12 декември 1877), Пловдивска (1 февруари 1878) и Сливенска (19 февруари 1878). С превземането от руските войски на Русчук (Русе) Свищовската губерния се присъединява към Русенската, а на 12 март 1878 г. към Сливенската губерния се присъединява и Казанлъшкият окръг, който дотогава се намира под прякото управление на Полевия щаб на руската армия. Така до сключването на Санстефанския мирен договор (3 март 1878) в страната има 8 губернии с 56 окръга. В тях не влиза Варненската губерния, която е образувана по-късно, тъй като до Санстефанския договор е лежала извън демаркационната линия. Пак по това време град Одрин и околността му (Одрински вилает) се намира под изключителното военно управление и едва при княз Александър Дондуков-Корсаков и там се въвежда в стеснен вид гражданско управление. След промените от Берлинския договор (13 юли 1878) и закриването на Свищовската губерния в началото на управлението на княз Дондуков-Корсаков, в страната има 7 губернии с 47 окръга, от които 5 губернии с 33 окръга в Северна България (в това число и Джумайския окръг, който по-късно е предаден на Османската империя) и 2 губернии с 14 окръга в Южна България.

Губерниите и окръзите, които остават на територията на Княжество България са:

- Софийска (Софийски, Орханийски, Златишки, Самоковски, Трънски, Радомирски, Кюстендилски и Дъбницки окръзи)
- Варненска (Варненски, Провадийски, Хаджиоглупазарджишки, Балчишки, Шуменски и Силистренски окръзи)
- Русенска (Ескиджумайски, Разградски, Тутракански, Русенски, Свищовски, Плевенски и Никополски окръзи)
- Търновска (Османпазарски, Търновски, Еленски, Габровски, Севлиевски и Ловчански окръзи)
- Видинска (Врачански, Раховски, Берковишки, Ломпалански, Видински и Белоградчишки окръзи)

Губерниите и окръзите, които остават на територията на Източна Румелия са:

- Пловдивска (Пловдивски, Татарпазарджишки, Хасковски, Старозагорски, Чирпански и Казанлъшки окръзи)
- Сливенски (Сливенски, Новозагорски, Ямболски, Бургаски, Айтоски, Анхиалски и Месемврийски окръзи)
- Къзълагачка околия от Одринския санджак

## [редактиране] Окръжия и департаменти 1882-1885

### [редактиране] Княжество България

- Софийско окръжие
- Кюстендилско окръжие
- Трънско окръжие
- Видинско окръжие
- Ломско окръжие
- Ряховско окръжие
- Берковишко окръжие
- Вратцчанко окръжие
- Орханийско окръжие (с център дн. Ботевград)
- Ловешко окръжие
- Плевенско окръжие
- Севлиевско окръжие
- Свищовско окръжие
- Търновско окръжие
- Разградско окръжие
- Русчукско окръжие
- Ескиджумайско окръжие (с център дн. Търговище)
- Силистренско окръжие
- Шуменско окръжие
- Провадийски окръжие
- Варненско окръжие

### [редактиране] Източна Румелия

- Татарпазарджишки департамент
- Пловдивски департамент
- Старозагорски департамент
- Хасковски департамент
- Сливенски департамент
- Бургаски департамент

## [редактиране] Окръжия 1885-1901

- Софийско окръжие
- Трънско окръжие
- Кюстендилско окръжие
- Татарпазарджишко окръжие
- Пловдивско окръжие
- Старозагорско окръжие
- Хасковско окръжие
- Сливенско окръжие
- Бургаско окръжие
- Видинско окръжие
- Ломско окръжие
- Ряховско окръжие (с център дн. Оряхово)
- Вратцчанко окръжие
- Ловешко окръжие
- Плевенско окръжие
- Севлиевско окръжие
- Никополско окръжие
- Търновско окръжие
- Разградско окръжие
- Русчукско окръжие
- Силистренско окръжие
- Шуменско окръжие
- Варненско окръжие

## [редактиране] Области 1901-1913

- Софийски област
- Кюстендилска област
- Пловдивска област
- Старозагорска област
- Бургаска област
- Варненска област
- Шуменска област
- Русчукска облсат
- Търновска област
- Плевенска област
- Вратцчанска област
- Видинска област

## [редактиране] Области 1919-1949

- Софийска област
- Пловдивска област
- Старозагорска област
- Бургаска област
- Шуменска област
- Плевенска област
- Вратцчанска област

## [редактиране] Окръзи 1949-1959

- София град
- Софийски окръг
- Горноджумайски окръг (с център дн. Благоевград)
- Пловдивски окръг
- Старозагорски окръг
- Ямболски окръг
- Бургаски окръг
- Варненски окръг
- Шуменски окръг
- Русенски окръг
- Горнооряховски окръг
- Плевенски окръг
- Врачанки окръг
- Видински окръг

## [редактиране] Окръзи 1959-1987

- София град
- София окръг
- Димитровски окръг (с център дн. Перник)
- Кюстендилски окръг
- Благоевградки окръг
- Пазарджишки окръг
- Пловдивски окръг
- Смолянски окръг
- Старозагорски окръг
- Хасковски окръг
- Кърджалийски окръг
- Ямболски окръг
- Сливенски окръг
- Бургаски окръг
- Сталински окръг (с център дн. Варна)
- Толбухински окръг (с център дн. Добрич)
- Коларовградски окръг (с център дн. Шумен)
- Силистренски окръг
- Разградски окръг
- Търговищки окръг
- Русенски окръг
- Търновски окръг
- Габровски окръг
- Ловешки окръг
- Плевенски окръг
- Врачански окръг
- Михайловградски окръг (с център дн. Монтана)
- Видински окръг

## [редактиране] Области 1987-1998

- Област Бургас (Бургас, Сливен, Ямбол)
- Област Варна (Варна, Добрич, Шумен)
- Област Ловеч (Габрово, Ловеч, Плевен, Велико Търново)
- Област Монтана (Видин, Враца, Монтана)
- Област Пловдив (Пазарджик, Пловдив, Смолян)
- Област Разград (Разград, Русе, Силистра, Търговище)
- София град (София град)
- Област София (Благоевград, Кюстендил, Перник, София)
- Област Хасково (Кърджали, Стара Загора, Хасково)

Административно деление на България
Области: Благоевград | Бургас | Варна | Велико Търново | Видин | Враца | Габровo | Добрич | Кърджали | Кюстендил | Ловеч | Монтана | Пазарджик | Перник | Плевен | Пловдив | Разград | Русе | Силистра | Сливен | Смолян | София | Област София | Стара Загора | Търговище | Хасково | Шумен | Ямбол
Взето от „http://bg.wikipedia.org../../../%D0%B0/%D0%B4/%D0%BC/%D0%90%D0%B4%D0%BC%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%BE_%D0%B4%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5_%D0%BD%D0%B0_%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%8F_18e0.html“.

Категории: Области на България

##### Views

- Статия
- Беседа
- Текуща версия

##### Търсене

##### На други езици

- Deutsch
- English
- Español
- Français
- Nederlands
- Polski
- Português
- Română
- Türkçe