# Азербайджан

### от Уикипедия, свободната енциклопедия

  Тази статия се отнася за съвременната държава. За цялата историческа област вижте Азербайджан (историческа област).

Azərbaycan Respublikası

(знаме) | (герб)

Национален девиз: -няма
Официален език | Азербайджански
Столица | Баку
Най-голям град | Баку
Президент | Илхам Алиев
министър-председател | Артур Расизаде
Площ - Общо | на 111-то място 86 600 км2
Население - Общо (2005) - Гъстота | на 91-во място 7 911 974 90 д/км2
БВП - Общо (2005) - на човек | на 89-то място $ 33 098 млрд $ 4 600
Валута | Манат (`AZM`)
Часова зона | UTC +4
Независимост -призната | от Съветския съюз 31 август, 1991
Национален химн | Azərbaycan Respublikasının himni
Internet TLD | `az`
Телефонен код | +`994`
(1): Приблизителна оценка

Азербайджан е държава на западния бряг на Каспийско море. Страната е членка на Съвета на Европа от 2001 г. По тази и други причини, в някои случаи се счита за част от Европа, макар че според ООН страната е в Югозападна Азия като следствие от географското положение и културните характеристики.

Столица на страната е Баку. Други по-големи градове са Гянджа, Сумгаит, Мингечаур и Шеки.

## [редактиране] История

Основна статия: История на Азербайджан

- Предците на съвремените азербайджанци — тюркските племена проникават на територията на Азербайджан през 9 век, като постепенно се смесват с местните народи от кавказки и ирански произход.
- През 1502 г. Исмаил Сефеви основава първата ирано-азербайджанска държава, която се основавала на исляма от шиитското му направление. Така закавказките тюрки се обособили от родствените им по език и произход централноазиатски туркмени и анадолските тюрки (турци), които останали верни на сунитското направление на исляма. Столицата на държавата на Сефевидите е град Тебриз. Управляващата династия постепенно започва да се иранизира. След настъпилата криза в държавата на Сефевидите и смъртта на Надир шах през 1747 г., на територията на съвременен Азербайджан се образуват редица ханства, които в резултат на руската експанзия и няколкото военни кампании от началото на 19 век, са завоювани от Руската империя.
- Към края на 19 век Баку се превръща в голям многонационален промишлен център. През ноември 1917 тук е установена съветската власт и е създадена така наречената Бакинска комуна. От лятото на 1918 в Азербайджан започва англо-турска интервенция, в резултат на която на власт идват мусаватистите, които за първи път изпозлват названието "Азербайджан" за обозначение на новообразуваната република. Създаването на самостоятелни държави в бившите закавказки владения на Руската империя и опитите на Великобритания и Турция да запълнят образувалият се геополитически вакуум, довеждат до масови междуетнически сблъсъци между азербайджанци и арменци, които водят до многочислени жертви и от двете страни .
- През 1920 г., след края на гражданската война в Северен Кавказ, ръководството на Съветска Русия изпраща части на Червената армия в Закавказието, за да възстанови съветска власт в този район. Така на 28 април 1920 г. е провъзгласена Азербайджанска ССР. От 12 март 1922 тя влиза в състава на Закавказката федерация (ЗСФСР), а от 5 декември 1936 - в СССР като съюзна република. През 1923 г., по времето на национално-териториалното обособяване в Закавказието, осъществено в рамките на сталинската "национална политика", в състава на Азербайджан са включени териториите на Нагорни Карабах (Нагорно-Карабахска автономна област, НКАО), населена предимно от арменци и Нахичеванската автономна република.
- През 1988 г. по времето на демократичните промени в СССР, съпроводени от отслабване на държавната власт и партийното ръководство, в Нагорни Карабах се засилват сепаратиските настроения сред арменското мнозинство, което води до остър междуетнически конфликт, прераснал в Карабахската война (1992-1994). В тази война азербайджанската армия търпи поражение, в резултат на коeто 13,4% от територията на Азербайджан e под контрола на карабахската армия. Печални страници от този конфликт са погромите в Сумгаит, Баку, Гугарк и Ходжали, масовите убийства на мирно население, хиладите бежанци - азербайджанци и арменци, рпинудени да напуснат родните си места. През 1994 при посредничеството на страните от ОНД между Азербайджан и Армения е подписано примирие. Многократните опити за урегулиране на конфликта до този момент са неуспешни.
- На фона на армено-азербайджанското противопоставяне през 1991 г. Върховният съвет на Азербайджанската ССР провъзгласявва независимостта на републиката. Първият президент на Азербайджан е Първия секретар на ЦК на Компартията на Азербайджан Аяз Муталибов, който скоро е сменен от ръководителя на националистическия Народен фронт на Азербайджан (НФА) Абулфаз Елчибей.
- Неуспехите на карабахския фронт и некомпетентността на правителството, сформировано от НФА, предизвикват криза във властта, в резултат на която на 4 юни 1993 в Гянджа избухва метеж, воден от полковник Сурет Гусейнов. На 18 юни метежниците, въпреки съпротивлението, влизат в столицата Баку.
- Абулфаз Елчибей бяга в Нахичеван, а на власт идва Гейдар Алиев. Самият Гусейнов през 1994 е отстранен от власт по подозрение в организиране на военен преврат. През 2003 г. умира Гейдар Алиев и на поста президент на Азербайджан го сменя синът му Илхам Алиев.

## [редактиране] Държавно устройство

Основна статия: Държавно устройство на Азербайджан

Азербайджан е президентска република. Държавният глава на страната е президента, който се избира за срок от 5 години и назначава всички правителствени служители.

Висшият законодателен орган на Азербайджан е еднокамерното Национално събрание (на азербайджански: Milli Məclis), състоящо се от 125 депутати, които се избират за срок от 5 години по едномандатен окръг.

Първите сободни парламентарни избори в историята на независим Азербайджан се провеждат презв 1995 година. Настоящият състав на парламента е избран на изборите, състояли се през 2005. Мнозинството от депутатите в Националното събрание са от пропрезидентската партия Нов Азербайджан. Митингите, демонстрациите и масовите акции на опозиционните партии, представени в парламента, са предотвратяват от властите.

## [редактиране] Административно деление

Основна статия: Административно деление на Азербайджан

В административнo-териториално отношение Азербайджан е разделен на на 59 района (на азербайджански: rayonlar, ед. ч. rayon), 11 града (на азербайджански: şəhərlər ед. ч. şəhər) и 1 автономна република (на азербайджански: muxtar respublika) - Нахичеванска автономная република. Автономията на Нагорни Карабах официално е премахната през 1991 година. Фактически територията на Нагорни Карабах не се намира под контрола на азербайджанското правителство.

Административна карта на Азербайджан

Градове в Азербайджан:

- Али Байрамли - (Əli Bayramlı)
- Баку - (Bakı)
- Гянджа - (Gəncə)
- Шамкир - (Shamkir)
- Ленкоран - (Lənkəran)
- Мингечаур - (Mingəçevir)
- Нахичеван - (Naxçıvan)
- Нафталан - (Naftalan)
- Шеки - (Şəki)
- Сумгаит - (Sumqayıt)
- Шуша - (Şuşa)
- Степанакерт - (Xankəndi)
- Евлах - (Yevlax)

## [редактиране] Природа

Основна статия: Природа на Азербайджан

## [редактиране] География

Основна статия: География на Азербайджан

## [редактиране] Стопанство

Основна статия: Стопанство на Азербайджан

## [редактиране] Население

Основна статия: Население на Азербайджан

По данни от CIA World Factbook към юли 2005 населението на Азербайджан се равнява на 7 912 000 души.

### [редактиране] Етнически състав

Демографска крива на населението на Азербайджан

- азербайджанци - 90%,
- дагестански народности (лезгинци, авари, цахури, хиналугци, будухи) - 3,2%,
- евреи - 2%,
- руснаци - 2,5%,
- арменци - 2%,
- други (кюрди, украинци, тати, талиши и др.) - 2,3% (по данни от 1998).

По данни на Госкомстата на Азербайджан за 2005 година, 51,5% от населението на страната е градско, а останалите 48,5% живеят в селските райони. На 1000 мъже се падат 1033 жени. Средната възраст в страната е 31 година, средната продължителност на живота е 72,4 години. При мъжете този показател е 69,9 години, а при жените - 75,2 години.

## [редактиране] Култура

Основна статия: Култура на Азербайджан

## [редактиране] Други

- Комуникации в Азербайджан
- Транспорт в Азербайджан
- Въоръжени сили на Азербайджан
- Външна политика на Азербайджан

## [редактиране] Външни препратки

Страни в Азия
Азербайджан | Армения | Афганистан | Бангладеш | Бахрейн | Бруней | Бутан | Виетнам | Грузия | Египет | Израел | Източен Тимор | Индия | Индонезия | Ирак | Иран | Йемен | Йордания | Казахстан | Камбоджа | Катар | Кипър | Киргизстан | Китайска народна република | Кувейт | Лаос | Ливан | Малайзия | Малдиви | Мианмар | Монголия | Непал | Обединени арабски емирства | Оман | Пакистан | Папуа Нова Гвинея | Русия | Саудитска Арабия | Северна Корея | Сингапур | Сирия | Таджикистан | Тайван | Тайланд | Туркменистан | Турция | Узбекистан | Филипини | Шри Ланка | Южна Корея | Япония
Зависими територии: Палестина

Страни в Европа
Австрия | Азербайджан | Албания | Андора | Армения | Беларус | Белгия | Босна и Херцеговина | България | Ватикан | Германия | Грузия | Гърция | Дания | Естония | Испания | Ирландия | Исландия | Италия | Кипър | Латвия | Литва | Лихтенщайн | Люксембург | Република Македония | Малта | Молдова | Монако | Норвегия | Обединено кралство | Полша | Португалия | Румъния | Русия | Сан Марино | Сърбия | Словакия | Словения | Турция | Украйна | Унгария | Финландия | Франция | Холандия | Хърватска | Черна гора | Чехия | Швейцария | Швеция

Общност на независимите държави
Азербайджан | Армения | Беларус | Грузия | Казахстан | Киргизстан | Молдова | Русия | Таджикистан | Туркменистан | Украйна | Узбекистан

Взето от „http://bg.wikipedia.org../../../%D0%B0/%D0%B7/%D0%B5/%D0%90%D0%B7%D0%B5%D1%80%D0%B1%D0%B0%D0%B9%D0%B4%D0%B6%D0%B0%D0%BD.html“.

Категории: Азербайджан

##### Views

- Статия
- Беседа
- Текуща версия

##### Търсене

##### На други езици

- Aragonés
- العربية
- ܕܥܒܪܸܝܛ
- Asturianu
- Azərbaycan
- Беларуская
- বাংলা
- Brezhoneg
- Bosanski
- Català
- Česky
- Чăвашла
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- فارسی
- Suomi
- Français
- Frysk
- Gaeilge
- Galego
- עברית
- हिन्दी
- Hrvatski
- Magyar
- Հայերեն
- Interlingua
- Bahasa Indonesia
- Ilokano
- Ido
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- ქართული
- Қазақша
- 한국어
- Kurdî / كوردي
- Kernewek
- Latina
- Lëtzebuergesch
- Limburgs
- Lietuvių
- Latviešu
- Македонски
- Bahasa Melayu
- Ekakairũ Naoero
- Plattdüütsch
- Nederlands
- Norsk (nynorsk)
- Norsk (bokmål)
- Occitan
- Иронау
- Kapampangan
- Polski
- پښتو
- Português
- Runa Simi
- Română
- Русский
- संस्कृत
- Sicilianu
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Shqip
- Српски / Srpski
- Svenska
- Тоҷикӣ
- ไทย
- Tagalog
- Türkçe
- Tatarça
- Удмурт
- Oyghurque
- Українська
- اردو
- Tiếng Việt
- ייִדיש
- 中文
- Bân-lâm-gú