Alkohol - Wikipedia

# Alkohol

### Sa Wikipedije, slobodne enciklopedije

Alkohol (arap. al-kuhl = prašak za bojanje očnih kapaka) je naziv za grupu organskih spojeva i bezbojnih tekućina koje se najčešće proizvode iz škrobnih i šećernih sirovina vrenjem uz pomoć kvasca.

Upotrebljava se kao otapalo i sredstvo za ekstrakciju, za dezinfekciju, konzerviranje i pri proizvodnji alkoholnih pića. Služi i kao polazna sirovina za cijeli niz hemikalija. Najjača alkoholna pića sadrže oko 45 % alkohola, dok je volumni udii etanola u apsolutnom alkoholu 96 %. Ako čovjek odjednom popije 500 ml čistog etanola može umrijeti.

U općem smislu su alkoholi sastavljeni od atoma ugljika, te vodika i kisika koji tvore i funkcionalnu grupu alkohola (-OH). Prema smještaju OH-grupe alkoholi se dijele na primarne, sekundarne i tercijarne. Alkoholi, kao i fenoli imaju relativno visoko vrelište jer se molekule međusobno povezuju vodikovom vezom. Imena alkohola se tvore tako da se na naziv alkana doda nastavak –ol.

## [izmijeni] Niži alkoholi

Niži alkoholi hidratiraju u vodi i dijele se na:

- Metanol – CH3OH – bezbojna, lahko hlapljiva tekućina, vrlo otrovan (sljepoća, smrt već sa 30 ml), kao otapalo, može se koristiti kao gorivo
- Etanol – CH3CH2OH ili C2H5OH – poznat iz davnih vremena kao produkt anaerobnog vrenja ugljikohidrata biljaka
- 2-propanol (izopropil-alkohol), (CH3)2CHOH - alkohol za dezinfekciju koji se kao 70 % otopina upotrebljava zbog svojih antibakterijskih svojstava
- Tioli - sumporovi analozi alkohola u kojima sumpor zamjenjuje kisik u funkcijskoj grupi (merkaptani), smrad tvora djelomično potječe od tiola
- Polioli – spojevi koji sadrže dvije, tri ili više hidroksilnih grupa, označavaju se sufiksima –diol, -triol itd.
- 1,2-etandiol (etilen-glikol) - upotrebljava se kao antifriz

## [izmijeni] Postupak dobivanja alkohola

- Alkoholno vrenje je najstariji način dobivanja alkohola. U tom procesu se, uz katalitičko djelovanje enzima kvaščevih gljivica, ugljikohidrati pretvaraju u etanol.
- Etanol se u pićima dobije djelovanjem kvaščevih gljivica na šećer u ječmu (pivo), grožđu (vino), te ječmu, kukuruzu ili raži (viski). Fermentacija se prekida kada je volumni udio alkohola 16 %, jer koncentriraniji alkohol djeluje na aktivnost enzima. Pića s više alkohola se dobivaju destilacijom. Okus pića potječe od manje količine dugolančanih ugljikovodika, aldehida, organskih kiselina i estera.

## [izmijeni] Unutrašnji linkovi

Alkoholizam - zavisnost od alkohola

Preuzeto sa: "http://bs.wikipedia.org../../../a/l/k/Alkohol.html"

Kategorije: Hemija

##### Views

- Članak
- Razgovor
- Trenutna verzija

##### Pretraga

##### Drugi jezici

- العربية
- Беларуская
- Български
- Català
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Suomi
- Français
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Magyar
- Bahasa Indonesia
- Ido
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- 한국어
- Latina
- Lietuvių
- Македонски
- Bahasa Melayu
- Nederlands
- Norsk (nynorsk)
- Norsk (bokmål)
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Basa Sunda
- Svenska
- ไทย
- Türkçe
- Українська
- Tiếng Việt
- 中文