# Benidorm

### De Viquipèdia

Benidorm

(En detall)

Localització

Municipi de de la Marina Baixa
Vista de la Platja de Llevant des del Racó de l'Oix.
País | País Valencià
Gentilici | Benidormer, benidormera
Predom. ling. | Valencià
Superfície | 38,5 km²
Altitud | 15 m
Població • Densitat | 64.956 hab. hab/km²
Coordenades | 38° 32′ 03″ N 0° 07′ 53″ O
Distàncies | 140 km. a València 48,9 km. a Alacant 17,0 km. a La Vila Joiosa
Dirigents: • Alcalde: | Manuel Pérez Fenoll (PP)
Estat • CCAA • Província • Comarca • Partit judicial | Espanya Comunitat Valenciana Província d'Alacant Marina Baixa Benidorm
Codi postal | `03501, 03502, 03503, 03508`
Festes majors | Festes Majors Patronals (vegeu) des del dissabte del 2n diumenge de novembre fins el dimecres
Dies de mercat | Dimecres i diumenges
Web | http://www.benidorm.org

Benidorm és una població valenciana de la comarca de la Marina Baixa. Coneguda arreu per les seues platges, gratacels i ambient nocturn i per ser un destí turístic de gents d'arreu l'Estat i Europa. Delimita per l'est amb els municipis de L'Alfàs del Pi, La Nucia i Polop, pel nord amb Benimantell i per l'oest amb Finestrat. És el municipi més dens i populós de les dues Marines.

## [edita] Història

### [edita] Inicis i primera Carta de Poblament

Les restes iberes del Tossal de la Cala evidencien que entre els segles III i I aC ja existia població. Del pas dels romans hi ha mostres en la partida del Moralet i en naufragis trobats a la badia. Durant l'època àrab es deia Beni Darhim i estava sota la jurisdicció de l'alqueria de Lliriet. En tot cas la població seria de poca importància, doncs no apareix el nom de Benidorm al Llibre del Feyts de Jaume I, qui entre 1245-1249 cristianitza la zona i reparteix les terres; aquest repartiment va deixar com propietari del lloc i del castell l'almirall barceloní Bernat de Sarrià, considerat com vertader fundador de la ciutat perquè el 8 de maig de 1325 va donar carta pobla als moriscos que hi romangueren.

En 1335 apareix sota propietat de l'Infant Pere d'Aragó i d'Anjou i posteriorment del seu fill Alfons d'Aragó i de Foix. Després de pertànyer a la jurisdicció dels comtes de Dénia (1356) i del ducat de Gandia; torna a la Corona i, en 1430, l'infant Joan, fill de Ferran I ven el terme a Rui Díaz de Mendoza per fer front a les quantioses despeses produïdes per les guerres. Durant el segle XV a banda dels aixecaments dels moriscos s'hagué de fer front als atacs dels pirates berberiscs, la qual cosa obligà el virrei Vespasià Gonzaga a encarregar a l'enginyer Antonelli la construcció del Tossal Canfali, petita fortalesa defensiva.

### [edita] Segona Carta de Poblament i l'activitat pesquera

Durant el segle XVI hi hagué diverses ampliacions del castell i Benidorm continua sofrint la secular mancança d'aigua; a causa d'açò la demografia davalla, el títol de poble desapareix i Benidorm passa a mans de la baronia de Polop, on hi eren els actuals municipis de Polop, La Nucia i L'Alfàs del Pi. Amb l'arribada a la baronia dels Fajardo s'intenta pal·liar aquest dèficit d'aigua amb la construcció, en 1666, del Rec Major de l'Alfàs i Benidorm. En 1701, Beatriu Fajardo de Mendoza atorga de nou la carta pobla que aconsegueix un notable increment demogràfic, gràcies, essencialment, a l'aigua, a una efectiva activitat pesquera, a l'almadrava (situada al Racó de l'Oix), en què els seus habitants s'especialitzaven amb gran fortuna i l'explotació de la qual fou concedida pel rei als ducs de Medinacel·li i també per inmigracions i emigracions del poble tarragoní de l'Ametlla de Mar, amb qui es té un gran unió durant molts de segles a causa de la consolidació d'aquesta com a poble per pescadors benidormers. Durant la Guerra del Francés fou destruït el castell.

Durant el segle XIX continua el creixement i es comencen tímides aventures turístiques com ara la inauguració del Balneario de la Virgen del Sufragio. Encara que en els anys posteriors van millorar les comunicacions amb Alacant i amb Madrid, els altres sectors econòmics locals no estaven passant per un bon moment, perquè la marina mercant entrava en crisi amb la pèrdua de les últimes colònies ultramarines en 1898 (Cuba, Puerto Rico i Filipines) i poc després el boom de l'agricultura de la vinya (vi i panses) se'n va anar al trast amb l'arribada de la fil·loxera a principis del segle XX. Aquesta desacceleració econòmica es va conjugar amb una certa emigració cap a Cuba, a la Barceloneta a Barcelona i a la costa de Cadis on hi havia una major activitat pesquera.

Panoràmica de Benidorm

### [edita] El Boom turístic i creixement de la ciutat

Durant aquests anys, es va produir l'ampliació del port i, en 1925, la construcció dels primers xalets en la Platja de Llevant. Després de la Guerra civil, a poc a poc es van anar recuperant les activitats socioeconòmiques, amb la pesca (de nou) com a ram productiu més destacat. No obstant, en la dècada dels anys 50 es van donar els passos per a produir una verdadera transformació.

D'una banda, en 1952, es va tancar per baix rendiment en captures l'almadrava més important, una cosa traumàtica per a moltes famílies. No obstant, d'altra banda, en 1956 l'Ajuntament, sent alcalde Pedro Zaragoza Orts, aprovava l'ordenament urbanístic de la vila amb vista a crear una ciutat concebuda per a l'oci turístic a base de carrers ben traçats i àmplies avingudes seguint la configuració de les platges, així s'hi fa l'estructura de l'eixample del barri del Calvari (voltants del carrer Tomàs Ortuño i l'Avinguda dels Ametlers) unint-lo amb el barri del Campo (on vivien els pescadors i mariners de la vila) i la Colònia Madrid i l'urbanització de la Platja de Llevant i el Racó de l'Oix tenint com a eixos l'Avinguda del Mediterrani, l'Avinguda d'Europa i l'Avinguda de l'Ametlla de Mar. A partir de llavors, es va produir un fort desplaçament de les activitats tradicionals (pesca i agricultura) cap al sector serveis originat pel turisme, que es va convertir des d'aleshores en la base de la prosperitat de la ciutat.

El turisme espanyol va començar a compartir l'espai amb els visitants d'altres parts d'Europa, primer arribats amb el seu vehicle, i després, amb l'entrada en funcionament de l'aeroport de l'Altet en 1967, amb un important nombre d'estrangers arribats en vols xàrter. Actualment, Benidorm és una de les primeres ciutats turístiques de tota la costa mediterrània.

## [edita] Demografia i economia

Compta amb 67.492 habitants (2005), encara que pel fet que una gran majoria d'estrangers no estan empadronats es calcula que hi haurà uns 100.000 habitants durant la major part de l'any. Encara així, el 25,36% de la població empadronada és de nacionalitat estrangera. Benidorm és una ciutat eminentment turística gràcies al seu clima i temperatures mitjanes, que oscil·len tot l'any entre els 12ºC a l'hivern i els 28ºC que s'arriben a l'estiu. La pesca i l'agricultura que hi tingueren la seua hegemonia han desaparegut pràcticament.

Benidorm ha experimentat en els últims anys una transformació urbanística extraordinària, que ha fet que la seua població passara dels 5.000 habitants a finals de la dècada dels 50, fins a la xifra actual.

D'altra banda, Benidorm és la localitat amb més gratacels per habitant del món i la segona quant al nombre d'ells per metre quadrat, després de Manhattan. El major edifici d'Espanya, el Hotel Bali III, es troba a Benidorm, al seu torn l'hotel més alt d'Europa. També s'ha començat la construcció de l'edifici residencial més alt d'Europa que s'anomenara Intempo (200 m.).

Evolució demogràfica de Benidorm entre 1857 i 2005
1857 | 1887 | 1910 | 1930 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1991 | 1996 | 2001 | 2005
--- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | ---
3.720 | 3.181 | 3.498 | 3.113 | 2.726 | 6.259 | 12.124 | 25.544 | 42.442 | 50.040 | 51.873 | 67.492

## [edita] Política

Llista d'alcaldes des de les primeres eleccions democràtiques
Legislatura | Nom de l'Alcalde/essa | Partit Polític
--- | --- | ---
1979-1983 | José Such Ortega | UCD
1983-1987 | Manuel Catalán Chana | PSPV-PSOE
1987-1991 | Manuel Catalán Chana | PSPV-PSOE
1991-1995 | Manuel Catalán Chana Eduardo Zaplana Hernández-Soro | PSPV-PSOE PP
1995-1999 | Vicente Pérez Devesa | PP
1999-2003 | Vicente Pérez Devesa | PP
2003-2007 | Vicente Pérez Devesa Manuel Pérez Fenoll | PP PP

A les Eleccions municipals de 2003, el PP va obtindre 14 regidors i el PSPV-PSOE 11.

## [edita] Geografia

Platja en Benidorm: Cala del ti Ximo

S'enclava entre les serres Gelada, la Cortina i el Tossal de la Cala formant la badia de Benidorm. En la badia trobem tres platges:

- la Platja de Ponent (situada entre el Tossal i el port)
- la Platja del Mal Pas (entre el port i la Punta Canfali) i
- la Platja de Llevant (entre la Punta Canfali i el Racó de l'Oix).

Podem gaudir de les rutes senderistes i dels penya-segats de la Serra Gelada amb diverses caletes com la Cala del Ti Ximo o la platgeta de l'Almadrava; de la visita amb vaixell a l'Illa de Benidorm, a unes 2,5 milles de la vila i sobretot de les seues platges conegudes arreu del món. A més de l'Illa cal esmentar els illots de les Penyes de l'Albir i la illeta Mitjana. El seu terme té 38,5 km 2.

A Benidorm hi ha barrancs que transcorren el seu terme municipal, alguns d'ells han desaparegut per la construcció d'edificis i canalització per sota el terra i altres s'han convertit en jardins i parcs. La majoria durant tot l'any romanen secs excepte quan hi ha pluges torrencials. Heus ací els barrancs municipals nomenats des de la Cala fins al Racó de l'Oix:

- Barranc del Murtal
- Barranc Vela Blanca
- Barranc del Rajadell
- Barranc de Xixo
- Barranc de l'Aigüera: Transformat en el Parc de l'Aigüera construït per Ricard Bofill
- Barranc del Derramador
- Barranc de Barceló: Convertit en jardins per l'Avinguda de Mallorca.
- Barranc del Racó: Formava els antics pantans i gatxulls que, per la seua angúnia o ois (ant. oix) que feia la pudor, han anomenat al Racó de l'Oix.

Mapa de Benidorm amb alguns carrers de la ciutat

## [edita] Llocs d'interés

Quant al seu patrimoni cultural i turístic es pot remarcar:

El Castell

### [edita] Barri vell o El Castell

El Barri Vell de Benidorm és anomenat El Castell pels benidormers a causa que abans s'hi trobava el castell de Benidorm, destruït a la Guerra del Francés. Forma part dels tres barris originals de Benidorm: El Castell, El Calvari i el Campo.

- Carrers i placetes: El carreró dels Gats, el carrer de l'Alameda, el carrer Major, la plaça de Canalejas i la plaça del Torrejó.
- Església de Sant Jaume Apòstol (1740). Està situada entre la Plaça de Sant Jaume, la Plaça Castelar i el Carrer del Mal Pas.
- Mirador de la Punta Canfali.
- Restes gairebé inapreciables del castell o fortalesa del Tossal de Canfali destruïda per les tropes de Napoleó. Només queda un pou al mig de la Plaça del Castell.
- Centre Cultural Marítim al Moll.

### [edita] Zona Centre

- El Parc de l'Aigüera: Espectacular obra urbana ideada per Ricard Bofill situada al final del Barranc de l'Aigüera, on se situa entre d'altres construccions l'edifici de l'Ajuntament.
- El Parc d'Elx: Parc a la vora de la Platja de Ponent i el barri vell amb palmeres i coloms.

Platja de Llevant de gom a gom

### [edita] Platja de Llevant i el Racó de l'Oix

- El Passeig Marítim de la platja de Llevant on hi ha pubs i discoteques.
- Zona Guiri: Zona on es concentren la majoria dels pubs anglesos de tota la ciutat i una gran quantitat d'hotels.
- Mirador de La Creu: Situat a la Serra Gelada on hi ha la Creu i es pot gaudir d'una gran vista de tota la Badia de Benidorm i es pot arribar a veure Alacant i Santa Pola.
- La Torre de la Caleta, al cim d'un turó a la Punta Cavall (Serra Gelada). En ruïnes. Prop se situen la Cala del Ti Ximo i la Cala de l'Almadrava.
- Aqualàndia: Parc Aquàtic.
- Mundomar: Parc temàtic d'animals.

### [edita] Platja de Ponent i La Cala

- Mostres del poblat iber del Tossal de la Cala.
- La torre de n'Aguiló (a l'actual cala de Finestrat, anomenada en l'edat mitjana Cala de n'Aguiló).
- A la Cala hi ha l'Hotel Bali III, l'hotel més alt d'Europa, on s'hi pot pujar al mirador i observar tota la Badia de Benidorm fins al Penyal d'Ifac.

Illa de Benidorm

### [edita] Afores

- L'ermita de Sanç: Ermita situada a les afores de Benidorm prop d'Alfàs del Pi on se celebren moltes festes tradicionals de Benidorm com La Mare de Déu del Roser, Sant Antoni del Porquet o Sant Isidre.
- Dos parcs temàtics situats al peu de la Serra Cortina prop de Finestrat:
  - Terra Mítica
  - Terra Natura
- L'Illa de Benidorm: Illa amb forma triangular situada enmig de la badia de Benidorm. Hi ha vaixells, anomenades popularment golondrines, que fan viatges en estiu des del port. Hi ha una gran població de Gavines i d'escateret, au protegida en perill d'extinció.

## [edita] Accesos i transports

### [edita] Accés a la ciutat

A Benidorm, s'hi pot accedir amb vehicle per la carretera N-332 i per l'autopista AP-7, la qual té a Benidorm dos eixides de peatjes, el de Ponent-Terra Mítica (65A) i el de Llevant (65).

També s'hi pot accedir amb autobús interurbà des d'Alacant, València, Madrid, etc. Actualment està en construcció (amb inauguració pròxima) la futura Estació d'autobusos situada a l'eixida de Llevant de Bendiorm en front de l'estació de bombers, el Palau de Justícia i el Complex Educatiu del Salt de l'Aigua.

Existeix la possibilitat d'accedir des d'Alacant o Dénia, així com dels pobles situats en la ruta, mitjançant tren amb el trenet d'Alacant que futurament serà tramvia amb el TRAM Metropolità d'Alacant.

### [edita] Transport urbà

Els mitjans de transport de Benidorm són el taxi i l'autobús. A Benidorm hi ha servei d'autobusos urbans proporcionat per l'empresa Llorente Bus, anomenats popularment gua-gua, que abasta als pobles i zones de la contornada com L'Alfàs del Pi i L'Albir, Altea, Finestrat, La Nucia, La Cala de Finestrat i de La Vila Joiosa i a Guadalest.

## [edita] Edificis d'interès i altres

### [edita] Instituts

- IES Pere Maria Orts i Bosch
- IES Bernat de Sarrià
- IES L'Almadrava
- IES Beatriu Fajardo de Mendoza
- IES Mediterrània

Els quatre primers hi són al Complex del Salt de l'Aigua. L'IES Mediterrània hi és a l'Avinguda Vicente Pérez Devesa.

### [edita] Col·legis i centres pedagògics

- Escola Oficial d'Idiomes de Benidorm: Complex Salt de l'Aigua
- Col·legi Ntra. Sra de los Dolores (concertat): C. Pal (Barri Vell)
- Col·legi Lope de Vega (privat): Av. Severo Ochoa (Racó-Serra Gelada)
- École française Pablo Picasso (privat, depenent del Lycée d'Alacant)
- CP El Murtal: Av. Mont Benidorm (La Cala)
- CP La Cala: Av. Mont Benidorm (La Cala)
- CP Ausiàs March: Av. Veneçuela (Barri Foietes)
- CP Miguel Hernández: Av. Nicaragua (Barrri Foietes)
- CP Leonor Canalejas: C. Escoles (Centre)
- CP Puig Campana: Av. d'Andalusia (Barri Els Tolls-Imalsa)
- CP Vasco Núñez de Balboa: C. Capità Cortés (Barri de Foietes-Colònia Madrid)
- CP Mestre Gaspar López: Complex Salt de l'Aigua
- CP Aitana: C. Capità Cortés. (Barri de Foietes-Colònia Madrid)

Església de Sant Jaume des de la Plaça Castelar

- CP Serra Gelada: C. Moscou (Racó-S. Gelada)
- CP Bautista Lledó: C. Capità Cortés (Barri de Foietes-Colònia Madrid)
- CP Gabriel Miró: Complex Salt de l'Aigua
- CP Els Tolls: A. Bèlgica (Barri Els Tolls-Imalsa)
- Conservatori Municipal de Música i Dansa: Av. l'Aiguera (Els Tolls)
- Centre de Pedagogia terapèutica Doble Amor: Pda. L'Almafrà.

### [edita] Esglésies

- Església parroquial de Sant Jaume
- Església parroquial del Carme
- Església parroquial de Sant Joan Baptista
- Església parroquial de l'Almudena
- Església parroquial del Bon Pastor
- Església parroquial de Ntra. Sra. del Mar
- Ermita de Sanç.

Foto de l'Ajuntament de Benidorm mirant des de la Biblioteca municipal

Existeixen esglésies protestants i d'altres confesions cristianes repartides per tot Benidorm, així com un Saló del Temple dels Testimonis de Jehovà i mesquites en locals menuts de la ciutat.

### [edita] Altres centres i edificis

- L'Ajuntament: Situat al començament del Parc de l'Aigüera (Pl. de SM Reis d'Espanya).
- Biblioteca municipal: Situada en front de l'Ajuntament.
- Palau d'Esports Illa de Benidorm: Situat al costat del Complex Educatiu Salt de l'Aigua.
- Palau de Justícia: Situat al costat del Complex Educatiu del Salt de l'Aigua i en front de l'estació de bombers.
- Estació d'autobusos: Situada al costat de l'Estació de bombers i el Palau de Justícia.

## [edita] Gastronomia

Quant als menjars, com a vila mediterrània i de la Marina que és, hi destaquen:

- Els arrossos:
  - Arròs caldós de molls i carabassa.
  - Arròs a banda.
  - Arròs amb fesols i naps.
  - Arròs amb aladrocs i espinacs.
- Les coques:
  - Coca farcida.
  - Coca d'espinacs.
  - Coca a la calda.
- Pebrereta
- Sang amb ceba
- Ou i tomaca
- Putxero i pilotes
- Els dolços:
  - Pastissets de moniato.
  - Pastissets d'ametla.
  - Panellet (bollo) de Sant Blai.
  - Tonyes.
  - Coca dolça i coca d'ametla
- I els vins de la Marina.

## [edita] Festes i celebracions

En Benidorm quasi sempre està en festa, hi ha gairebé una festa per cada barri (Festa de Foietes, Festa dels Carrascos, Festa d'Imalsa, etc.) i una per cada associació o casal de moltes comunitats autònomes com Andalusia (El Rocío o la Feria de Abril), Astúries (La Mare de Déu de Covadonga) o Castella-La Manxa (La Verema).

Les Festes Majors Patronals són en honor a la Mare de Déu del Sofratge i se celebren el 2n diumenge del més de novembre i duren 5 dies (de dissabte a dimecres). La festa més antiga és la Festa de la Creu, la qual se celebra en maig.

També hi ha altres festes tradicionals com:

- La Festa de la Carxofa: Celebrada l'últim cap de setmana de novembre al Castell. Es rememora la celebració de la collita de la carxofa cremant una carxofa gegant de cartó-pedra penjada enmig de la Plaça de la Constitució.
- Festes de la Mare de Déu del Carme: Celebrada pels mariners i pescadors el 16 de juliol. S'hi fan concursos de pesca, regates de vela i la típica processó marinera.
- Festes de la Mare de Déu del Roser: Són celebrades a l'Ermita de Sanç on s'hi fa una revetla en octubre. A l'Ermita també s'hi celebren altres festes com Sant Antoni Abad o Sant Isidre.
- El dia de Sant Jaume Apòstol: És el patró de Benidorm. Aquest dia es balla al carrer de l'Alameda el ball tradicional del País Valencià, Les Dances, anomenat en Benidorm, el Ball de lo Peuet.

A més, se celebren altres festes com les Fogueres de Sant Joan, Moros i Cristians (en octubre) i Falles. Un dels esdeveniments que han donat renom a Benidorm és la celebració anual, des de 1954, del Festival Internacional de la Cançó. El quart diumenge de novembre s'hi celebra la Marató Internacional i Mitja Marató Internacional.

## [edita] Benidormers il·lustres

- Guillermo Amor: Ex-jugador de futbol del FC Barcelona.
- Pere-Maria Orts i Bosch: Historiador i membre de l'AVL.

## [edita] Enllaços externs

| A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Benidorm

### [edita] Parcs temàtics

- Terra Natura (català) (castellà)
- Terra Mítica (català) (castellà)
- Mundomar: Parc temàtic d'animals (castellà)
- Aqualàndia: Parc aquàtic (castellà)

### [edita] Transport

- Llorente Bus: Empresa encarregada del servei d'autobusos urbans
- TRAM Metropolità d'Alacant
- ALSA Autobusos interurbans

### [edita] Informació general

- Noticies, actualitat i informació de Benidorm (català) (castellà) (anglès) (francès)
- País Valencià, poble a poble, comarca a comarca, de Paco González Ramírez, d'on se n'ha tret informació amb el seu consentiment.
- Secció "Poble a poble" del Diari Parlem, d'on s'ha extret informació amb consentiment de l'autor.
- Google maps Benidorm
- Institut Valencià d'Estadística.
- Portal de la Direcció General d'Administració Local de la Generalitat.
- Portal principal de la ciutat de Benidorm (català)

| Actualment aquest article ha estat proposat per a distingir-lo com a Article de Qualitat. Un article d'especial qualitat hauria de representar el millor treball de la Viquipèdia i, per tant, s'està considerant si compleix els criteris de qualitat per a ser-ho. Us encoratgem que hi participeu i feu les vostres observacions.

Obtingut de "http://ca.wikipedia.org../../../b/e/n/Benidorm.html"

Categoria: Marina Baixa

##### Views

- Article
- Discussió
- Revisió actual

##### Cerca

##### En altres llengües

- Deutsch
- English
- Esperanto
- Español
- Français
- Galego
- Italiano
- Nederlands
- Polski
- Português
- Slovenčina
- Svenska