Arutelu:Järvakandi vald - Vikipeedia, vaba entsüklopeedia

# Arutelu:Järvakandi vald

###

Kui ka alev ja vald on ühinenud ei tähenda see, et nad geogr. oleksid üks ja sama. Ma arvan, et neist võiks olla eraldi artiklid. Siim 10:24, 9 Oct 2004 (UTC)

  Tahtsin siia kirjutada ühe märkuse, aga näen, et olen seda juba varem teinud. Arvan endiselt, et Järvakandist kui asulast ja Järvakandist kui vallast peavad olema eraldi artiklid. Üht ei saa teisele suunata. Siim 4. september 2005, kell 14.16 (UTC)

    Jah, see tuleb korda teha. Proovisin praegu teha, kuid hetkel minu jaoks liiga keeruline. Andres 4. september 2005, kell 14.33 (UTC)

      Ei ole eelkirjutatuga nõus. Kui alev on valla staatuses tuleks toimida täpselt samuti nagu toimime valla staatuses olev linnaga. Võimatu on lahutada Järvakandi alevi ja Järvakandi valla majanduse, elanikkonna, kultuurielu jms kohta käivat. - Urmas 5. september 2005, kell 09.06 (UTC)

        Pealkiri peaks siis minu meelest olema "Järvakandi" ning alguses tuleks selgelt kirjutada, et Järvakandi alev moodustab Järvakandi valla. Andres 5. september 2005, kell 17.26 (UTC)

Mul on pisut üldisem jutt, mis ei puuduta mitte ainult seda artiklit, vaid kõiki Vikipeedia artikleid asulatest. Meie artiklid asulatest on kõik artiklid asulatest kui haldusüksustest. Sellel on muidugi väga lihtne põhjus, nimelt on artiklit haldusüksusest märksa lihtsam kirjutada kui artiklit asulast, aga kas pole mitte nii, et me vajame just artiklit, mis räägiks asjast, mitte ei annaks ainult haldusüksuse rahvaarvu ja vappi/lippu ning muud tühja-tähja. On ju selge, et asula reaalsed piirid ei pruugi langeda kokku haldusüksuse piiridega ja asula hakkas arenema kindlasti ennem kui ta sai linnaks, aleviks või milleks iganes. Minu jaoks on asula ja haldusüksus erinevad asjad ja seetõttu ma peangi loomulikuks, et neist räägitaks eraldi. Põhimõtteliselt tuleks samamoodi eristada ka Tallinna kui haldusüksust ja Tallinna kui linna. Ma ei taha siiski öelda, et me peaksimegi iga asula kohta tegema kaks artiklit, sest see teeks asja liiga keeruliseks, aga see mida ma öelda tahan on see, et artiklid peaks olema asjalikumad. Vaid vapi ja lipu pärast pole neid mõtet luua. Siim 5. september 2005, kell 17.45 (UTC)

  Aga antud juhul langevad asula ja haldusüksuse piirid kokku, õigemini asulal pole muid piire kui haldusüksusel?

  Kui üldiselt rääkida, siis asula piirid on ebamäärased ja muutlikud.

  Loomulikult peaks artiklis olema palju muud, aga inimesed on lihtsalt tahtnud lippu ja vappi kuskile üles riputada:) Andres 5. september 2005, kell 18.31 (UTC)

    Ma ei oska arvata, kust lõpeb näiteks Tartu linnana (kas Anne kanali ümbrus kuulub linna? kas ainult esimene või ka tagumine, väiksem) ja kus lõpeb Tartu haldusüksusena. Haldusüksuse ja asula vastuolu saab tekkida, kui vaadata haldusüksust kui ala, mis on saadud riigi territooriumi jagamisel alul maakondadeks, siis valdadeks (ja edasi küladeks). Ehk siis riigi haldusjaotuslik jagamine toimub nö "ülalt" (nõukogudeaegne praktika). EV-s on haldusüksus jagamine "alt", st küla (asula) või külade (asulate) kogum ühes tema/nende juurde kuuluvate maa-aladega otsustab liituda haldusüksuseks - vallaks, minna ühe valla või ka maakonna koosseisust teise koosseisu. - Urmas 6. september 2005, kell 07.59 (UTC)

      Siim peab vist silmas niisugust olukorda, kus mingi asula jaotatakse halduslikult mitmeks "asulaks". Andres 6. september 2005, kell 08.18 (UTC)

        Need on "asumid" või "linnaosad" / "linnarajoonid". - Urmas 6. september 2005, kell 08.42 (UTC)

          Ei, ma mõtlen juhtumit, kus sisuliselt ühe linna alale moodustatakse halduslikult mitu "linna". Andres 6. september 2005, kell 08.58 (UTC)

            Sellisel juhul on tegemist mitte "linnadega", vaid "linnaosadega" (Nõmme, Pirita, Lasnamäe jt). - Urmas 6. september 2005, kell 09.08 (UTC)

              Ei, ma pean silmas juhtumit, kui näiteks Nõmme muudetaks halduslikult omaette linnaks. Andres 6. september 2005, kell 09.11 (UTC)

                Siis oleks "Tallinna vald", kuhu kuuluks kaks linna - Tallinn ja Nõmme. - Urmas 6. september 2005, kell 09.16 (UTC)

                  See ei ole ju tingimata nii: Nõmme võidakse teha ju eraldi vallaks. Ja siis oleks Nõmme faktiliselt ju ikkagi Tallinna osa. Andres 6. september 2005, kell 09.22 (UTC)

                Kui Nõmme saab omaette linnaks (st tunnistatakse teda omaette asulana, mitte omavalitsusüksusena), siis ei ole Nõmme linnapeal Vabaduse väljakule asja. Seal istub teise samasse haldusüksusesse kuuluva asula (antud juhul Tallinna kui linna) ametnikkond ja kuna nii Tallinn kui ka Nõmme on linnad, st sama taseme üksused, siis ei saa üks teisele mingil juhul "alluda" (nagu Jõgeva maakond ei saa olla Järva maakonna all).
                Kui aga Nõmme saab vallaks (st omavalitsusüksuseks), siis on Nõmme vallavanemal Tallinnasse asja vaid ainult Harju maavalitsusse.

                St Tallinn on haldusjaotuse seisukohast lihtlabane vald, nagu Ruhnu, Kasepää või Meremäe, mitte maakond. Kui Nõmme saaks linna staatuse, ent jääks Tallinna kui haldusüksuse koosseisu, siis oleks vaja kahte artiklit - Tallinna kui asula kohta ja Tallinna kui omavalitsusüksuse kohta. Praegu sellist tarvidust pole. - Urmas 6. september 2005, kell 09.45 (UTC)

                  Jutt on sellest, et linnad ei ole ainult haldusüksused. Ükskõik kui palju me halduslikult ümber tõstame, Nõmme jääb ikkagi Tallinna linna linnaosaks. Andres 6. september 2005, kell 09.54 (UTC)

                    Funktsionaalselt kindlasti. - Urmas 6. september 2005, kell 09.56 (UTC)

      Vahepeal kui Tallinn kolmeks jagati (Tallinn, Saue ja Maardu) siis tuli käibele miski sõna linnkond...

        Saue kuulus Tallinna alla Nõukogude ajal, kuid siis ei olnud Tallinn mitte 'vald', vaid maakonnale vastav "keskalluvusega linn". Ka EV ajal on olnud ettepanekuid tõsta Tallinna staatust maakonna tasandile. - Urmas 6. september 2005, kell 09.45 (UTC)

Välja otsitud andmebaasist "http://et.wikipedia.org../../../j/%C3%A4/r/Arutelu%7EJ%C3%A4rvakandi_vald_3d74.html"

##### Views

- Artikkel
- Arutelu
- Viimane redaktsioon

##### Otsi