Arutelu:Kommunism - Vikipeedia, vaba entsüklopeedia

# Arutelu:Kommunism

###

Siin peaks rääkima ka sellest, kuivõrd õigustatud on termini 'sotsialistlik riik' kasutamine. Leian selle olevat kohasema kui 'kommunistlik riik' ja 'stalinistlik riik'. Taivo 13:44, 10 Feb 2005 (UTC)

Minu tagasihoidliku arusaamise kohaselt võiks siin nagu ikka teha vahet sellel, mida kirjutati omal ajal NLKP ajaloo õpikus ja ametlikus propagandas - ning sellel, mis tegelikult toimus nende (ilusate) ideaalide realiseerimisel Nõukogude Liidus, Hiina Rahvavabariigis, Kambodzhas jpm... Muide, sotsialistlikke riike on tänapäeval palju (Rootsi, kasvõi näiteks), ja marksism ei ole kommunismi sünonüüm, kohe kuidagi mitte. Kommunistlikke riike on jäänud ainult mõned (Põhja-Korea, Kuuba, mingis mõttes ka Hiina), nii et nendest võiks rääkida juba mineviku vormis. Ja palju objektiivsemalt. --Lulu 15:03, 10 Feb 2005 (UTC)

  Olgu Rootsi sotsialistlik riik. Kas seda on ka USA? Eesti? Türgi? Kuhu tõmmata piir, et igaüks saaks lihtsa vaevaga otsustada, kas riik on sotsialistlik või ei? Kas Rootsi on samal ajal ka kapitalistlik? Kas on üldse võimalik olla korraga sotsialistlik ja kapitalistlik riik? Kuidas nimetada riiki, mida kommunistid lubasid sõnades ehitada, aga ei ehitanud? Sellest peaks minu meelest selles artiklis ka rääkima.
  Kasutaksin mõnevõrra lollikindlamat terminoloogiat. Nimetaksin riike, kus olid võimul kommunistlikud erakonnad, sotsialistlikeks riikideks, sest nii nimetasid end need riigid ise. See definitsioon poleks subjektiivne.
  Termin 'kommunistlik riik' viitab minu jaoks ideaalühiskonnale, millesarnast pole maailmas veel olnud.
  Veel võiks selles artiklis rääkida nii-öelda kommunismi kuritegudest. Taivo 18:11, 10 Feb 2005 (UTC)

Kohendasin veidi, aga peab veel... --Lulu 18:53, 9 Mar 2005 (UTC)

    Kommunism oli on ja jääb filosoofiaks ja täitumatuks unistuseks kommunistidele. Olen nõus ses osas Taivoga ja ei arva, et keegi kes sellega nõus ei ole, oleks võimeline siin parandusi tegema. PS! artikkel on sõnansõnalt tõlgitud inglise vikist.
    Siin võiks olla juures alalõik, niinimetatud kommunismi kuritegudest kui poliitilisest relvast erinevatel äärmuslastel ning tõlgituna ka ülejäänud peatükid inglise vikist. --Kinks 19:24, 9 Mar 2005 (UTC)
  Rootsi ei ole sotsialistlik-kommunistlik riik, vaid demokraatlik ja kapitalistlik riik.

    Jah, seda muidugi. Artiklis polegi midagi taolist väidetud. Seda tuli ette vaid siinses arutelus, eristamaks "sotsialismi" ja "kommunismi". --Lulu 4. detsember 2005, kell 06.14 (UTC)

Arvan, et nimetuse "kommunistlik riik" kasutamine tekstis rikub neutraalsuse põhimõtet (teine asi on artikkel, mis seda terminit selgitab). Tegemist on antikommunistide terminiga. Kommunistid sellist terminit ei kasuta, sest marksismi järgi on kommunistlikus riigis riik välja surnud. Selle asemel võiks öelda "kommunistide võimu all olev riik" või midagi sarnast. Andres 3. detsember 2005, kell 21.06 (UTC)

  Arvan, et "antikommunistlik" ei ole neutraalne, sest see oli kommunistide loodud termin nende kohta, kes nende ideoloogiaga ei nõustu. St, kogu ylejäänud maailma kohta. --Lulu 4. detsember 2005, kell 06.14 (UTC)

    Nõus. Olgu "mittemarksistid". Andres 4. detsember 2005, kell 07.20 (UTC)

    Antikommunistide all mõeldi neid, kes marksistliku kommunismiehitamise õpetuse vastu otseselt välja astusid, nagu näiteks Popper. Neid, kes otseselt midagi ei öelnud, antikommunisdtideks ei nimetatud. Andres 4. detsember 2005, kell 07.24 (UTC)

Hea töö, Lulu!

Praeguse seisuga on nii, et lingid sellele artiklile tuleb sõnastada nii, et oleks näha, millist tähendust silmas peetakse. Näiteks tuleks kirjutada "kommunistlik ideoloogia" jne. Võib-olla ka, et tuleks teha eraldi artiklid (see ei välista seda artiklit sellisel kujul). Andres 14. detsember 2005, kell 10.13 (UTC)

  Jajah, tegelen sellega vaikselt, nagu näed. --Lulu 14. detsember 2005, kell 10.48 (UTC)

Välja võetud materjal. Osalt vaieldav, osalt vales artiklis. Taivo 13. märts 2006, kell 21.48 (UTC)

End Karl Marxi õpilaseks pidanud Nõukogude Venemaa ja Nõukogude Liidu looja ja esimene liider Vladimir Lenin lõi õpetuse maailmarevolutsioonist, mille kohaselt tuli kommunistlikke ideid levitada kogu maailmas, sh vägivalla ja relvajõu teel.

1917. aastal Venemaal toimunud oktoobripöörde (nn "Suure Sotsialistliku Oktroobrirevolutsiooni") käigus ja järel hakati kommunistlikke ideid ja riigikorraldusi Venemaal ellu viima. Tulemuseks oli kodusõda ja punane terror arvatavalt üle kümne miljoni hukkunuga, Muuhulgas hävitas see vene rahva ja intelligentsi parema osa ning suure osa Vene riigi poolt sajandeid loodud väärtustest. Tugevalt kannatasid ka kõik Venemaa aladel elanud vähemusrahvused, kellest mitmed küüditati vägivaldselt teistesse elupaikadesse ning rahva parim osa hukati.

Peale Lenini surma viis tema postuleeritud kommunistlikke ideid ellu Stalin. Stalini ajal viidi kümnete miljonite inimeste elu hinnaga (repressioonid, koonduslaagrid, Ukraina kunstlik näljahäda) ning ülejäänud inimesi äärmuslikus diktatuuris hoides (kollektiviseerimine, ülipikad tööpäevad, madal elustandard, vilets olme) Nõukogude Liit maailma üheks juhtivamaks sõjatööstusliku potentsiaaliga riigiks. Selle kõige ainus eesmärk oli maailmarevolutsiooni elluviimine, st Nõukogude Liidus juurutatud kommunismi ideede ja elustandardi sunniviisiline pealesurumine teistele riikidele, sh sõjaline sekkumine.

Reaalne võimalus sõjaliseks sekkumiseks avanes 1930ndatel aastate lõpul, mil kommunistlik Nõukogude Liit oli Molotov-Ribbentropi pakti sõlmimise initsiaatorina üks peamisi Teise maailmasõja vallapäästjaid. Edasine ei läinud aga Stalini plaanide kohaselt. Kuna 1941. aasta juunis ennetas natsionaalsotsialistlik Saksamaa Stalini rünnakut kahe nädala võrra, ei õnnestunud kommunistlikke ideid evival Nõukogude Liidul enamikku Euroopasse oma ideid relva jõul eksportida. Teise maailmasõja lõpul jäi Nõukogude Liidu mõjusfääri nimelt vaid osa Euroopa idapoolsetest riikidest - nn Idabloki ehk hilisema Varssavi pakti maad.

Sealt sai alguse kommunistlikke ideid eviva Nõukogude Liidu vaikne aastakümneid kestev hääbumine, mis lõppes riigi lagunemisega 1991 ning Idabloki vabanemisega.

    Mõtlesin ka ise, mis selle (anonyymse kasutaja poolt lisatud) lõiguga teha. Vaieldav ehk mitte, kõik ju õige. Võiks redigeerida ja paremini läbi kirjutada. Mingi osa võiks jah kuuluda pigem artiklisse Nõukogude Liit. --Lulu 13. märts 2006, kell 22.10 (UTC)

## [redigeeri] Viimasest anonüümsest kommentaarist

See anonüümse postitaja asi oli minu (Valdo) töö. Ma tahaksin, et ikka veidi pikemalt oleks artiklis "kommunism" kirjas kommunismi kuritööd N.Liidus aastail 1917-91, eriti aga peamine ideoloogia ja selle läbiviimise peamised meetodid aastail 1917-45. Võib-olla ma ei mõelnud lauseid liialt läbi ja oleks tarvis ümber sõnastada.

Minu meelest on ebaõiglane, kui pikk jutt on teoreetiliste arutluste kohta ning praktikas toimunud kuritööde spetsiifika kohta on vaid mõned laused. Noorem põlvkond ei tea ega mäleta seda aega.

  Panen ette, et alajaotusest "Kommunistlik liikumine" läheks link artiklile "Kommunismi kuriteod", kus oleks juttu sellest, mida niimoodi nimetatakse. Tolles artiklis saaks siis ka täpselt näidata, mis mõttes, miks ja kelle poolt seda nii nimetatakse. Andres 14. märts 2006, kell 06.28 (UTC)

    Toetan Valdot. Selles artiklis tuleb rääkida ka kommunismi praktikast. Olen juba varem korduvalt meenutanud, et kommunismi praktika on alati olnud kuritegelik. See tuleb selgesti välja öelda. Põhjalikum käsitlus võiks jah olla artiklis Kommunismi kuriteod. --Lulu 14. märts 2006, kell 11.59 (UTC)

      Mul pole midagi selle vastu, et sellest rääkida. Aga praegu on see alajaotuses, kus selgitatakse sõna "kommunism" tähendusi. Seal ei ole selle õige koht. Tõin praegu seal välja eraldi alapealkirja koos viitega artikliga, kus sellest peaks põhjalikuma ülevaate andma. Kui nüüd see asi oma õigele kohale saab, siis tuleb vaadata, et selgelt öeldaks, millises tähenduses on sõna "kommunism" kasutatud. Andres 14. märts 2006, kell 13.37 (UTC)

communist banquet

  See paistab olevat inglise keel. Milleks see, kui jutt on Prantsusmaast? Andres 14. märts 2006, kell 13.41 (UTC)

"Kommunism", "kommunistlik riik" ja "kommunistlik režiim" on läänemaailmas laialdaselt kasutatavad terminid kommunistliku partei võimu all olevate riikide ja neis valitseva korra kohta.

Nendes riikides eelistati selle asemel kasutada väljendeid "sotsialism" ja "sotsialistlik riik", sest vastavalt teooriale pidi sotsialism olema alles üleminekuaste kommunismile.

  Minu meelest on siin esitus pea peale pööratud. Loomulikult kasutati "nendes riikides" sõnu "vastavalt teooriale". Põhjendada tuleb hoopis teistsugust sõnakasutust. Andres 14. märts 2006, kell 13.45 (UTC)

Välja otsitud andmebaasist "http://et.wikipedia.org../../../k/o/m/Arutelu%7EKommunism_2486.html"

##### Views

- Artikkel
- Arutelu
- Viimane redaktsioon

##### Otsi