# AIDS

### Wikipedia

AIDS (Acquired Immune Deficiency Syndrome) on HI-viruksen aiheuttama ihmisen immuunijärjestelmää vastaan hyökkäävä, käytännössä aina kuolemaan johtava tartuntatauti. Länsimaissa, kuten Suomessa hiv-tartunta kuitenkin luokitellan nykylääkkeiden turvin krooniseksi, seurantaa ja hoitoa vaativaksi sairaudeksi.

HI-virus tarttuu ihmisestä toiseen ruumiinnesteiden siirron yhteydessä; yleisimmin virus siirtyy suojaamattomassa sukupuoliyhteydessä tai käytettyjen injektioruiskujen kautta. Toistaiseksi parannuskeinoa tautiin ei tunneta, mutta useat yhdistelmälääkkeet hidastavat monissa tapauksissa taudinkulkua. Arvioiden mukaan vuonna 2003 maailmassa oli yli 40 miljoonaa HIV-positiivista ihmistä, ja 5 miljoonaa sai tartunnan.

Ensimmäisen kerran AIDSia havaittiin 1980-luvulla homoseksuaalien ja suonensisäisten huumeiden käyttäjien keskuudessa. 1990-luvulle tultaessa tauti oli muuttunut maailmanlaajuiseksi epidemiaksi. Tänä päivänä valtaosa taudinkantajista on heteroseksuaalisia aikuisia ja lapsia kehitysmaissa. Naisten osuus HIV-positiivisista on 58 %.

## [muokkaa] Oireet

HIV tarttuu veren, siemen- tai emätinnesteiden tai muiden eritteiden välityksellä. Itse tauti syntyy viruksen tartuttaessa CD4+-tyypin T-soluja. Nämä ovat leukosyyttejä, jotka tavallisesti ohjaavat kehon immuniteettivastetta. Kun potilaan CD4+-solujen lukumäärä laskee tarpeeksi alas, hän on normaalia henkilöä alttiimpi sairastumaan tauteihin jotka terve elimistö pystyy käsittelemään. Näihin oheistauteihin kuuluu lukuisia tulehdus- ja syöpälajeja, jotka tavallisesti johtavat AIDS-potilaan kuolemaan. HIV tarttuu myös aivosoluihin, jolloin seurauksena voi olla neurologisia häiriöitä.

Alun perin AIDS-diagnoosi perustui juuri potilasta vaivaavien oheistautien tunnistamiseen. Nykypäivänä diagnoosi perustuu vasta-aine- tai antigeenitestiin. Nämä menetelmät mahdollistavat diagnoosin varhaisemmassa vaiheessa.

HI-virus.

Luettelo oheissairauksista:

- Kandidiaasi-hiivatulehdus, yleistynyt tai ruokatorvessa tai keuhkoissa
- Kokkidioidomykoosi-sieni-infektio yleistyneenä tai muualla kuin keuhkoissa
- Kryptokokkoosi-sieni-infektio keuhkojen ulkopuolella
- Kryptosporidioosi-sieni-infektio kroonisena suolistossa
- Sytomegalovirusinfektio (CMV) yleistyneenä tai verkkokalvolla
- Herpes simplex-viruksen (HSV) aiheuttama krooninen keuhkoputkentulehdus, keuhkotulehdus tai ruokatorventulehdus
- HIV:n aiheuttama dementia ja aivorappeuma
- Kaposin sarkooma ja siihen liittyvät HSV-sairaudet, myös primäärieffuusio ja monikeskinen (multisentrinen) Castlemanin tauti
- Mycobacterium avium -kompleksi-infektio (MAC)
- Mycobacterium tuberculosis eli tuberkuloosibakteeri-infektio yleistyneenä missä elimessä tahansa
- Mycobacterium kansasii tai muut lajit yleistyneenä tai keuhkojen ulkopuolisena
- Pneumocystis cariniin aiheuttama keuhkokuume (PCP)
- Progressiivinen multifokaalinen leukoenkefalopatia (PML)
- toistuva salmonellan aiheuttama verenmyrkytys
- Hermoston toksoplasmoosi

## [muokkaa] Ehkäisy

Tartuntariski voidaan eliminoida lähes kokonaan yksinkertaisia varotoimia noudattamalla. Tartuntariski on nolla, mikäli pidättäydytään kokonaan sukupuolisuhteista, verensiirroista ja neulojen yhteiskäytöstä.

Kondomien käyttö antaa parhaan suojan sukupuolisuhteessa. Vaikka kondomit eivät tarjoa 100 % suojaa raskauden ehkäisemisessä, ne ovat paras tapa ehkäistä HIV-tartunta yhdynnän aikana. Anaaliyhdynnässä tartunnan vaara on huomattavasti suurempi. Suuseksissä tartuntariski ilman kondomia on varsin pieni, mutta olemassa.

Ainoa tunnettu tartuntatapa on eritteiden välityksellä, erityisesti veren ja limakalvokosketuksen välityksellä. HIV ei voi tarttua kosketuksen, kättelyn, halauksen tai suutelun (olettaen, että suussa ei ole haavoja) yhteydessä. Keittiöastioita, laseja, haarukoita ja muita voi käyttää yhdessä. HIV ei myöskään tartu verta imevien hyönteisten välityksellä. Periaatteessa HIV voisi tarttua kielisuudelman yhteydessä, mikäli molemmilla olisi samanaikaisesti suussa limakalvotulehdus tai haavoja. Lisäksi tartuntariski on tällaisessa tilanteessa epätodennäköinen, koska syljen HIV-pitoisuudet ovat huomattavasti matalammat esim. siemennesteeseen verrattuna.

HIV:n tiedetään leviävän suonensisäisten huumeidenkäyttäjien keskuudessa, kun käytettyjä neuloja käytetään uudelleen. Kaikki AIDSin vastaiset kampanjat varoittavat neulojen jakamisen vaaroista, ja kehottavat hankkimaan uudet tai huolellisesti steriloidut neulat jokaista pistosta varten. Useissa länsimaissa on mahdollista vaihtaa käytetyt neulat uusiin ilmaiseksi.

## [muokkaa] Aids-epidemia

Alue | HIV-viruksen levinneisyys aikuisväestössä (ikäryhmät 15–49) | Yhteensä HIV-tapauksia | AIDSiin kuolleita vuonna 2005
--- | --- | --- | ---
Saharan eteläpuolinen Afrikka | 11 % | 24,5 milj. | 2,0 milj.
maailmanlaajuisesti | 1,0 % | 38,6 milj. | 2,8 milj.
Pohjois-Amerikka | 0,8 % | 1,3 milj. | 27 000
Länsi-Eurooppa | 0,3 % | 720 000 | 12 000

HIVin alueellinen jakautuminen (Lähde: UNAIDS, 2006 Report on the global AIDS epidemic)

## [muokkaa] Aiheesta muualla

Positiiviset ry: HIV-positiivisten ja heidän läheistensä potilasjärjestö, tarjolla mm. keskustelualue ja HIV-käsikirja

Haettu osoitteesta http://fi.wikipedia.org../../../a/i/d/AIDS_b1c7.html

Luokat: Sukupuolitaudit | Tartuntataudit

##### Views

- Artikkeli
- Keskustelu
- Nykyinen versio

##### Etsi

##### Muilla kielillä

- Afrikaans
- Alemannisch
- العربية
- Asturianu
- Bahasa Indonesia
- Bahasa Melayu
- Bamanankan
- বাংলা
- Bân-lâm-gú
- Беларуская
- Bosanski
- Български
- Català
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- Eesti
- English
- Español
- Esperanto
- Euskara
- فارسی
- Français
- Gaeilge
- Gàidhlig
- Galego
- 한국어
- हिन्दी
- Hrvatski
- Íslenska
- Italiano
- עברית
- ಕನ್ನಡ
- Kiswahili
- Kurdî / كوردي
- Latina
- Latviešu
- Lëtzebuergesch
- Lietuvių
- Lingala
- Magyar
- Македонски
- Nederlands
- 日本語
- Norsk (bokmål)
- Norsk (nynorsk)
- پښتو
- Polski
- Português
- Română
- Runa Simi
- Русский
- Sicilianu
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Svenska
- தமிழ்
- Tatarça
- ไทย
- Tiếng Việt
- Türkçe
- Українська
- 粵語
- 中文