# Aboriginaalit

### Wikipedia

Aboriginaaliyhdyskuntia, menneitä ja nykyisiä

Aboriginaalit ovat Australian alkuperäiskansaa.

## [muokkaa] Historia

### [muokkaa] Ennen eurooppalaisia

Ensimmäiset ihmiset saapuivat Australiaan noin 40 000 vuotta sitten Kaakkois-Aasiasta - ainoastaan Afrikasta on löydetty vanhempia todisteita nykyihmisestä. Mantereen rannikoiden hedelmälliselle maaperälle asettuneet Australian aboriginaalit olivat metsästäjä-keräilijöitä. Koska ruoansaanti oli helppoa, heidän ei tarvinnut missään vaiheessa siirtyä maanviljelyyn ja heidän ei tarvinut hankkia kotieläimiä.

Alkuperäisissä aboriginaaliyhteisöissä oli voimakas heimorakenne. Koska aboriginaaliheimoja asui ympäri Australian mannerta, erosi jokaisen ryhmän kulttuuri, uskonto ja kieli toisistaan. Kaikkia aboriginaalikulttuureja yhdistää kuitenkin se, että he katsoivat kaikkien elävien olentojen olevan yhteydessä luontoon ja vaikuttavan siihen koko ajan. Aboriginaalit uskoivat uniaikaan, jolloin maailma luotiin. Esimerkiksi monet maastonmuodot selitettiin uniajan olentojen toiminnan tuloksiksi.

### [muokkaa] Eurooppalaisen uudisasutuksen vaikutus

1700-luvun lopussa alkanut brittiläinen kolonialismi vaikutti Australian aboriginaaleihin katastrofaalisesti. Nopein tuhoisista seurauksista oli alkuasukkaisiin iskenyt epidemia-aalto. Brittiläiset uudisasukkaat ottivat haltuunsa parhaat maanviljelys- ja laidunmaat ajaen aboriginaaliheimot syvemmälle kuivaan sisämaahan, missä heitä vaivasi ruuanpuute. Aboriginaalien mielestä ihminen on itse osa luontoa, eikä häntä ole luotu omistamaan maata. Sen takia heistä oli käsittämätöntä, että valkoiset maahanmuuttajat väittivät omistavansa maata ja kohtelivat sitä epäkunnioittavasti.

Monet aboriginaaliheimot nousivat vastustamaan eurooppalaisten valloittajien menettelyä, mikä johti lukuisiin verilöylyihin ja molempien tahojen epäluuloon ja vihamielisyyteen toisiaan kohtaan. Muutamaa lukuun ottamatta kaikki sairauksista selvinneet aboriginaaliheimot tulivat hyvin riippuvaisiksi eurooppalaisista. Eurooppalaiset ottivat alkuasukkaita työvoimaksi muun muassa kultakaivoksille. Työ oli alipalkattua, ja useimmiten palkka maksettiin ruuan ja asunnon muodossa.

1900-luvun alussa eurooppalaiset etenivät Australian sisä- ja pohjoisosiin tuoden alueille karjaa ja lampaita. Nämä syrjäyttivät monia sellaisia saaren alkuperäisiä lajeja, joita aboriginaalit olivat perinteisesti metsästäneet ravinnokseen. Tämä vaikeutti metsästykseen tottuneiden aboriginaalien elämää ja toimeentuloa.

Monilla alueilla kristillinen lähetystyö lahjoitti ruokaa ja vaatteita aboriginaaliyhdyskunnille, sekä avasi kouluja ja orpokoteja niiden lapsille.

Kaikesta huolimatta jotkin kaikkein syrjäisimpien alueiden yhteisöt onnistuivat säilymään vahingoittumina jopa niinkin myöhään kuin 1930-luvulle asti. 1900-luvun alussa aboriginaaleja oli jäljellä enää noin 50 000 - 90 000, kun heitä ennen eurooppalaisten tuloa oli ollut noin 300 000. Yleinen uskomus oli, että aboriginaalit kuolisivat sukupuuttoon, mutta kävikin niin, että hengissä selvinneiden puolustuskyky tauteja vastaan oli luonnonvalinnan kautta kasvanut ja syntyvyys alkoi taas nousta.

Aboriginaalit saivat äänioikeuden vuonna 1963. Vuodesta 1970 asti heille on myönnetty Australian kansalaisuus.

## [muokkaa] Aboriginaalikulttuuri nykypäivänä

Vaikka Australian aboriginaalit ovat pyrkineet säilyttämään alkuperäisen elämänmuotonsa, eivätkä ole paljolti sulautuneet muuhun väestöön, on aboriginaaliyhteisö nykyään suurimmalta osin kaupungistunut. Osa elää kuitenkin omissa reservaateissaan.

Aboriginaaleille on ollut vaikeaa sopeutua länsimaiseen elämäntyyliin. Heillä on paljon terveydellisiä ja taloudellisia vaikeuksia: rikollisuus- ja itsemurhaprosentit, työttömyys, terveydelliset ongelmat ja köyhyys ovat heidän keskuudessaan valtaväestöä suuremmat, eliniänodote ja koulutustaso taas alhaisemmat.

Aboriginaalikulttuurin aliarvioiminen ja halveksuminen valtaväestön keskuudessa on kääntynyt kuitenkin päinvastoin: sitä tutkitaan nykyisin innokkaasti ja kansanperinnettä pyritään säilyttämään.

Länsimaissa tunnetaan muun muassa aboriginaalien kansallissoitin, didgeridoo-puhallin. Myös bumerangi on alun perin aboriginaalien metsästysase.

## [muokkaa] Kielet

Kaikki aboriginaalikielet ovat periaatteessa sukua keskenään, mutta ne ryhmitellään noin puoleen tusinaan kielikuntaan, joista pama-njungakielet ovat tärkein - muita kuin pama-njungakieliä puhutaan vain pienillä pohjoisilla alueilla, kuten Carpentarialahden pohjukassa. Suurin osa alkuperäisistä noin 500 aboriginaaliheimosta ja yli 250 -kielestä on kuollut sukupuuttoon.

Truganini (oikealla) ja 4 viimeistä Tasmanian aboriginaalia
Aboriginaalien krikettijoukkue 1867
Wikimedia Commonsissa on lisää materiaalia aiheesta Australian aboriginaalit.
Haettu osoitteesta http://fi.wikipedia.org../../../a/b/o/Aboriginaalit.html

Luokka: Australian etniset ryhmät

##### Views

- Artikkeli
- Keskustelu
- Nykyinen versio

##### Etsi

##### Muilla kielillä

- Bahasa Indonesia
- Bosanski
- Български
- Català
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- English
- Español
- Esperanto
- Français
- Frysk
- Hrvatski
- Italiano
- עברית
- Nederlands
- 日本語
- Norsk (bokmål)
- Norsk (nynorsk)
- Polski
- Português
- Русский
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Svenska
- தமிழ்
- Türkçe
- Українська
- 中文