# Avaruustutkimusasema

### Wikipedia

Avaruusteleskoopit

Avaruustutkimusasema eli Avaruusobservatorio tai Avaruusteleskooppi on ulkoavaruudessa sijaitseva laite, jota käytetään kaukaisten planeettojen, galaksien, tähtien ja muiden avaruuden kohteiden tutkimiseen.

Se toimii kuten maanpäällinen observatorio. Tutkijat tekevät mittausehdotuksia NASAlle (tai muulle observatoriota ylläpitävälle organisaatiolle) ja parhaat esitykset laatineet tutkijat saavat observatorion mittausaikaa käyttöönsä. Observatorio suunnataan heidän suunnitelmansa mukaisesti ja se tekee mittauksia valituilla instrumenteilla. Euroopan avaruusjärjestö (ESA) kutsuu vastaavia satelliitteja fasiliteeteiksi.

## [muokkaa] Johdanto

Suuri määrä avaruustutkimusasemia on lähetetty kiertoradalle, ja suurin osa niistä on lisännyt tietämystämme kosmoksesta suuressa määrin.

Maanpäällinen tähtitiede on rajoittunutta maan ilmakehän takia. Ilmakehä aiheuttaa häiriötä sähkömagneettiseen säteilyyn suodattamalla ja suojelemalla maapalloa siltä. Tämän takia onkin hyvä sijoittaa tähtitieteellinen tutkimusasema avaruuteen. Kun teleskooppi kiertää maapalloa ilmakehän ulkopuolella, sitä ei häiritse lämpöväreily, paine-erosta johtuva häiriö tai muut ilmakehän ilmiöt, valosaaste yms.

Jotkin maanpäälliset teleskoopit (kuten Very Large Telescope, VLT) pystyvät vähentämään häiriöitä kehittyneen optiikkansa avulla, joka pystyy reagoimaan ilmakehän muutoksiin (adaptiivinen ja aktiivinen optiikka). Tämän ansiosta parhaat maanpäälliset teleskoopit ovat jopa Hubble-avaruusteleskooppia laadukkaampia.

Mutta avaruudesta johdettava tähtitiede on tärkeämpää, koska optinen ikkuna ja radio-ikkuna ovat ainoat elektromagneettisen spektrin alueet, joita Maan ilmakehä ei vaimenna suuressa määrin. Esimerkiksi röntgentähtitiede on lähes mahdotonta Maasta käsin. Se on merkittävässä asemassa nykypäivän tähtitieteessä kiertoradalla olevien röntgenteleskoopilla varustettujen satelliittien ansiosta. Yksi esimerkki tällaisesta teleskoopista on Chandra. Ilmakehä vaimentaa suuresti myös infrapuna- ja ultraviolettisäteilyä.

Avaruustutkimusasemat voidaan yleisesti jakaa kahteen osa-alueeseen: tutkimusasemiin, jotka kartoittavat koko taivasta, ja tutkimusasemiin jotka tarkkailevat valittuja taivaan kohteita.

Monet avaruustutkimuslaitokset ovat jo suorittaneet tehtävänsä, kun muut vielä jatkavat toimintaa. Satelliitteja ovat lähetäneet NASAn, ESAn ja Japanin avaruusjärjestöt.

## [muokkaa] NASA:n suuret avaruustutkimusasemat

Satelliitteja, jotka kuuluvat NASA:n "Great Observatories" -ohjelmaan:

- The Space Telescope (ST), joka nykyään tunnetaan nimellä Hubble-avaruusteleskooppi (HST), on optinen tutkimusasema. Pian sen kiertoradalle lähettämisen jälkeen siinä havaittiin vika. Sen pääpeilissä oli hiontavirhe, joka aiheutti teleskoopin kuvaan virheitä. Vika korjattiin asentamalla sukkulalennolla Hubblelle "silmälasit" (peilit ne tosin oikeasti olivat). Hubblelle ei enää tehdä huoltolentoa ja sen toiminta päättynee vuonna 2008.

- Gammasäteilyobservatorio (GRO), joka uudelleennimettiin "Compton Gamma-Ray Observatoryksi". Sen gyroskoopit alkoivat pettää, ja kun vain sen viimeinen gyroskooppi oli toimintakunnossa, päätettiin ottaa riski sen ohjauksen menettämisestä tuhoutumisen uhallakin. NASA pudotti tämän linja-auton kokoisen satelliitin Tyyneen valtamereen vuonna 2000.

- Röntgensäteily on myös esillä suurten tutkimusasemien joukossa. Chandra X-ray Observatory, jonka alkuperäinen nimi oli AXAF, sai uuden nimensä suuren intialaisen astrofyysikon Chandrasekharin kunniaksi. Tätä observatoriota on käytetty mm. kaukaisten galaksien tutkimiseen, ja on yhä toiminnassa.

- Spitzer -avaruusteleskooppi on neljäs tutkimusasema, alun perin nimeltään Space Infrared Telescope Facility, SIRTF, joka laukaistiin radalleen 24. elokuuta 2003. Se tekee mittauksia infrapunan aallonpituuksilla.

## [muokkaa] Muita merkittäviä avaruustutkimusasemia

- IRAS suoritti koko taivaan kartoituksen infrapuna-alueella. Lisäksi IRAS:illa löydettiin pöly- ja kaasukiekkoja monien läheisten tähtien kuten Fomalhautin, Vegan ja Beta Pictoriksen ympäriltä. IRAS lopetti toimintansa 1982 ja on sittemmin palannut ilmakehään.

- ISO (Infrared Space Observatory) oli ESAn satelliitti, joka oli IRASin seuraaja. Se teki koko taivaan kartoituksen infrapuna-aallonpituusalueella.

- IUE (International Ultraviolet Explorer) on ESAn, NASAn ja Britannian vuonna 1978 laukaistu observatorio. Suunniteltu käyttöaika oli 3 vuotta, mutta IUE suljettiin vasta 1996.

- SOHO on observatorio, joka tutkii parhaillaan Auringon koronaa ja Auringon magneettisia olosuhteita. SOHO on muuttanut perustavanlaatuisesti tietoamme Auringosta.

- SCISAT-1 on kanadalainen satelliitti. Sen tehtävänä on havainnoida maapallon yläilmakehää optisella spektrometrillä, joka perustuu Fourierin muunnokseen.

- Uhuru (1970) oli ensimmäinen avaruudessa lentänyt röntgenobservatorio. Se sai nimensä "Vapaus" Kenian kunniaksi.

- HEAO (High Energy Astronomy Observatories) 1 ja 2 olivat seuraavat, vuonna 1978 rakennetut, avaruuden röntgensäteitä tutkivat observatoriot.

- Hipparcos oli satelliitti, joka mittasi tähtikuvioiden parallaksia. Huolimatta merkittävistä toiminnallisista ongelmista se korjasi Cepheid variaabeli tähden etäisyysarviota paljon. Se on ollut korvaamaton apu kaikilla astronomian havainnointiin liittyvillä osa-alueilla antaen tähtitieteilijöille "peruspisteen" avaruudessa, johon perustaa taivaankappaleiden etäisyyksien mittaus.

- MOST laukaistiin avaruuteen vuonna 2003 Kanadan avaruusjärjestön toimesta ja se on maailman pienin avaruusteleskooppi, kooltaan ison matkalaukun kokoinen. Sen on odotettu toimivan viisi vuotta.

## [muokkaa] Tulevia avaruusobservatorioita

- Herschel laukaistaan vuoden 2007 lopulla ESAn toimesta. Se tekee mittauksia infrapuna-aallonpituusalueella (far IR).

- James Webb Space Telescope eli JWST korvaa Hubblen. Sen toteuttaa NASA ja ESA yhdessä. Se laukaistaan avaruuteen vuonna 2012.

## [muokkaa] Katso myös

- Observatorio
- Astrofysiikka

Haettu osoitteesta http://fi.wikipedia.org../../../a/v/a/Avaruustutkimusasema.html

Luokka: Avaruustutkimus

##### Views

- Artikkeli
- Keskustelu
- Nykyinen versio

##### Etsi

##### Muilla kielillä

- Bahasa Indonesia
- Bosanski
- Deutsch
- English
- Español
- Français
- Italiano
- עברית
- Magyar
- Nederlands
- 日本語
- Norsk (bokmål)
- 中文