# Apollo (avaruusohjelma)

### Wikipedia

Apollo-ohjelman logo
Apollo 8:n laukaisu
Komento- ja huoltomodulin kaaviopiirros.
Kuumodulin kaaviopiirros.

Apollo oli Yhdysvaltojen vuosien 1961–1972 välillä toteuttama avaruusohjelma. Sen tavoitteena oli tehdä miehitetty avaruuslento Kuuhun, laskeutua sinne ja palata takaisin ennen avaruuskilpaa siihen asti johtaneita neuvostoliittolaisia. Tämä päämäärä saavutettiin lopulta Apollo 11 -lennolla 1969. Ohjelma jatkui yhä 1970-luvun alkupuolen Kuuhun suuntautuneilla tieteellisillä tutkimuslennoilla, mutta osa suunnitelluista jatkolennoista peruttiin.

## [muokkaa] Historia, tärkeät henkilöt ja lähtökohdat

Saksalainen Wernher von Braun johti ohjelmaa NASA:n Marshallin avaruuskeskuksesta Huntvillestä, Alabamasta. Hänen tiimiinsä kuului mm. lukuisia insinöörejä, jotka olivat olleet mukana V2-ohjuksen suunnittelussa Saksassa toisen maailmansodan aikana. Moniin teknisiin ratkaisuihin vaikutti merkittävästi NASA:n aerodynaamikko Maxime Faget ja North American-lentokonetehtaan insinöörit (tärkeimpänä Harrison Storms), jotka tekivät paljon työtä Apollo-kuuohjelman eteen.

Apollo-ohjelma onnistui lopulta tavoitteessaan, kun taas Neuvostoliiton kuuohjelma, jonka tavoite oli onnistua lennossa ennen Yhdysvaltoja, epäonnistui pahasti tarkoitukseen suunniteltujen N1-kantorakettien räjähdettyä pian lähdön jälkeen koelaukaisujen yhteydessä. Tapahtunut oli niin paha takaisku Neuvostoliiton avaruusohjelmalle, ettei kuuohjelman olemassaoloa edes julkisesti myönnetty ennen kuin vasta Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen.

## [muokkaa] Avaruusohjelman lennot

Apollo-ohjelmassa toteuttiin lopulta 11 miehitettyä lentoa, jotka oli nimetty Apollo 7—Apollo 17. Apollo 4, Apollo 5 ja Apollo 6 olivat miehittämättömiä testilentoja, Apollo 2 ja 3 lentoja ei tehty. Apollo 1 -nimeä käytetään ensimmäisestä suunnitellusta miehitetystä lennosta, joka peruttiin sen jälkeen kun kolmen hengen miehistö sai surmansa laukaisuharjoituksessa tapahtuneessa tulipalossa. Onnettomuuden vuoksi miehitettyjä laukaisuja haluttiin vähentää, ja niitä tehtiin 23 kappaletta.

## [muokkaa] Ohjelman tavoitteiden määrittely

Yhdysvallat oli aloittanut miehitetyt avaruuslennot Mercury- ja Gemini-ohjelmillaan, mutta John Kennedy siirsi dramaattisesti ohjelman tavoitetta kongressin yhteisistunnossa 25. lokakuuta 1961. Myös tämä vaikutti vahvasti Kennedyn julkisuuskuvaan. Maata kiertävien lentojen sijaan päätettiin ennen 1960-luvun loppua viedä ihminen turvallisesti Kuuhun ja tuoda hänet takaisin. Heillä oli myös kiire saada se tehtyä ennen Neuvostoliittoa, jolla oli sama tavoite.

## [muokkaa] Lennon suoritustavan valinta

Sen jälkeen kun tavoite oli asetettu, Apollo-ohjelman suunnittelijoitten oli löydettävä tapa jolla lento voitaisiin suorittaa määräaikaan mennessä, olemassa olevan teknologian puitteissa ja pienimmällä mahdollisella riskillä.

Ratkaisuksi harkittiin kolmea vaihtoehtoa:

Suora lento: Tässä vaihtoehdossa yksivaiheinen kuualus lentäisi ja laskeutuisi Kuuhun ja palaisi sieltä kokonaisena. Tämä vaihtoehto olisi kuitenkin vaatinut kiinteäpolttoaineisen Nova-kantoraketin loppuunkehittämistä ja käyttämistä.

Maan kiertoradalla kohtaaminen: Tässä vaihtoehdossa olisi laukaistu kaksi Saturn V kantorakettia, joista toinen olisi kuljettanut varsinaista kuualusta ja toinen sen polttoainetta. Alukset olisivat telakoituneet Maan kiertoradalla ja kuualus olisi tankattu lentoa varten. Tässäkin vaihtoehdossa koko alus olisi lentänyt ja laskeutunut Kuuhun.

Kuun kiertoradalla kohtaaminen: Tässä valituksi tulleessa vaihtoehdossa, jonka suunnitteli John Houbolt, alus oli modulaarinen, koostuen Apollo komento/huoltomodulista (CSM) ja kuumodulista (LM), jotka telakoitiin toisiinsa Maan kiertoradalla.

## [muokkaa] Avaruusraketin rakenne

Komento/huoltomoduli sisälsi hengissäpitojärjestelmän kolmihenkisen miehistön viisipäiväiselle matkalle, ja lämpökilven Maan ilmakehään laskeutumista varten.

Kuumoduli irtautui komento/huoltomodulista Kuun kiertoradalla ja laskeutui kahden astronautin kanssa Kuuhun. Astronautit nousivat Kuusta pelkällä kuumodulin yläosalla ja telakoituivat komentomoduliin, tämän jälkeen kuumodulin yläosan annettiin pudota takaisin Kuuhun.

Komento/huoltomoduli palaa Maahan. Lennon lopussa huoltomoduli irrotettiin komentomodulista ja komentomoduli laskeutui lämpökilven ja laskuvarjojen avulla mereen.

Tämän suunnitelman etu, ja valinnan syy oli, että se vaati vain hyvin pienen aluksenosan Kuuhun lennättämisen ja palauttamisen.

## [muokkaa] Kantoraketit

Apollo-ohjelmassa käytettiin neljää erilaista kantorakettia:

- Little Joe II
- Saturn I
- Saturn IB
- Saturn V

Miehitetyillä lennoilla käytettiin Saturn IB ja V -kantoraketteja.

## [muokkaa] Lennot

Marshall Space Flight Center, joka suunnitteli Saturn-raketit, käytti lennoista nimeä Saturn-Apollo (SA) kun taas Kennedy Space Center kutsui niitä Apollo-Saturn (AS) -lennoiksi. Tästä syystä miehittämättömien Saturn I -lentojen tunnus oli tyyppiä SA-(numero) ja miehittämättömien Saturn IB -lentojen AS-(numero).

### [muokkaa] Miehittämättömät Saturn I -kantoraketilla

- SA-1
- SA-2
- SA-3
- SA-4
- SA-5
- A-101
- A-102
- A-103
- A-104
- A-105

### [muokkaa] Miehittämättömät laukaisualustalta pelastautumiskokeet

- Pad Abort Test-1
- Pad Abort Test-2

### [muokkaa] Miehittämättömät Little Joe II -kantoraketilla

- QTV
- A-001
- A-002
- A-003
- A-004

### [muokkaa] Miehittämättömät Saturn IB ja Saturn V -kantoraketeilla

- AS-201 - Saturn IB:n ensimmäinen testilento
- AS-203
- AS-202
- Apollo 4 - ensimmäinen Saturn V -kantoraketin testi
- Apollo 5 - Saturn IB:n ja kuumodulin testi
- Apollo 6 - Saturn V -kantoraketin testi

### [muokkaa] Miehitetyt

Apollo 11 vei ihmisen ensi kertaa Kuun pinnalle

- Apollo 1 - miehistö kuoli tulipalossa testissä (ei lentänyt)
- Apollo 7 - ensimmäinen miehitetty Apollo-lento
- Apollo 8 - ensimmäinen miehitetty lento Kuun ympäri
- Apollo 9
- Apollo 10
- Apollo 11 - ensimmäinen kuukävely
- Apollo 12
- Apollo 13 - Epäonninen lento. Ei laskeutunut kuuhun. Miehistö pelastui.
- Apollo 14
- Apollo 15
- Apollo 16
- Apollo 17 - viimeinen Apollo-kuulento

### [muokkaa] Peruutetut

- Apollo 18
- Apollo 19
- Apollo 20

### [muokkaa] Ohjelmat jotka käyttivät Apollo-ohjelmasta jäänyttä laitteistoa

- Skylab
- Apollo-Sojuz, Apollo-alusta kutsuttiin Apollo 18:ksi

Apollo-ohjelma |
SA-1 | SA-2 | SA-3 | SA-4 | SA-5 | A-101 | A-102 | A-103 | A-104 | A-105 Pad Abort Test-1 | Pad Abort Test-2 | QTV | A-001 | A-002 | A-003 | A-004 | AS-201 | AS-203 | AS-202 Apollo 1 | Apollo 4 | Apollo 5 | Apollo 6 | Apollo 7 | Apollo 8 | Apollo 9 | Apollo 10 | Apollo 11 | Apollo 12 | Apollo 13 | Apollo 14 | Apollo 15 | Apollo 16 | Apollo 17
Peruutetut lennot: Apollo 18 | Apollo 19 | Apollo 20

Haettu osoitteesta http://fi.wikipedia.org../../../a/p/o/Apollo_%28avaruusohjelma%29.html

Luokat: Apollo-ohjelma | Miehitetyt avaruuslennot | Miehittämättömät avaruuslennot

##### Views

- Artikkeli
- Keskustelu
- Nykyinen versio

##### Etsi

##### Muilla kielillä

- Afrikaans
- Bahasa Indonesia
- Bosanski
- Català
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- English
- Español
- Esperanto
- Français
- Galego
- 한국어
- Italiano
- עברית
- Magyar
- Nederlands
- 日本語
- Norsk (bokmål)
- Plattdüütsch
- Polski
- Português
- Română
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Svenska
- தமிழ்
- ไทย
- Tiếng Việt
- 中文