# Australia

### Wikipedia

Commonwealth of Australia

lippu |  | vaakuna

Valtiomuoto | perustuslaillinen monarkia
Kuningatar Pääministeri | Elisabet II John Howard
Pääkaupunki | Canberra (323 004 as.)
Muita kaupunkeja | Sydney (4 300 000 as.), Melbourne (3 366 542 as.), Brisbane (1 770 000 as.)
Pinta-ala – josta sisävesiä | 7 686 850 km² (sijalla 6) 1 %
Väkiluku (2003) – väestötiheys – väestönkasvu | 20 003 249 (sijalla 53) 3 / km² 0,87 % (2005)
Viralliset kielet | englanti
Valuutta | Australian dollari (AUD)
BKT (2004) – yhteensä – per asukas | sijalla 16 611 700 USD 34 714 USD
HDI (2003) | 0,955 (sijalla 3)
Elinkeinorakenne | maatalous 3,4 %, palvelut 68,4 %, teollisuus 28,2 % BKT:sta
Aikavyöhyke – kesäaika | UTC+8...+11 vaihtelee
Itsenäisyys Yhdistyneestä kuningaskunnasta | 1. tammikuuta 1901
Lyhenne Maatunnus | AU ajoneuvot: AUS lentokoneet: VH
Kansainvälinen suuntanumero | +61
Motto | ei mottoa (aiemmin Advance Australia)
Kansallislaulu | Advance Australia Fair

Australia (lausutaan usein Austraalia /ˈɑu̯strɑːliɑ/; virallisesti engl. The Commonwealth of Australia, Australian liittovaltio) on valtio ja manner eteläisellä pallonpuoliskolla. Australia on ainoa valtio, joka kattaa kokonaisen mantereen. Australian nimi tulee latinan sanasta australis, joka tarkoittaa eteläistä. Australian läheisiä maita ovat Indonesia, Itä-Timor ja Papua-Uusi-Guinea pohjoisessa, Salomonsaaret, Vanuatu ja Uusi-Kaledonia koillisessa ja Uusi-Seelanti kaakossa.

Nykyinen väestö on noin 20,4 miljoonaa ja keskittynyt enimmäkseen suuriin rannikkokaupunkeihin Sydney, Melbourne, Brisbane, Perth ja Adelaide.

## [muokkaa] Historia

Australian asuttivat noin 40 000-50 000 vuotta sitten Aasiasta muuttaneet ihmiset, jotka ovat nykyisten aboriginaalien esi-isiä. Hollantilaiset tutkimusmatkailijat vierailivat Australiassa 1600-luvulla, esimerkiksi Abel Tasman vuosina 1642 ja 1644. Englantilainen William Dampier kävi Australiassa vuosina 1688 ja 1699. Kapteeni James Cookin vaadittua aluetta Britannialle vuonna 1770 brittiläiset perustivat rangaistussiirtokunnan vuonna 1788 nykyisen Sydneyn paikalle. Noin 160 000 vankia joutui alueelle ennen kuin vankien kuljetukset Britanniasta lopetettiin 1800-luvulla. Myös monia omasta tahdostaan muuttaneita siirtolaisia saapui alueelle. 1850-luvulla kultakuume houkutteli yhä uusia muuttajia. Villan ja vehnän viennin turvattua taloudellisen perustan uudisasukkaat alkoivat vaatia suurempaa itsenäisyyttä Britannialta. Vuonna 1850 Australialle myönnettiin osittainen itsehallinto. Vuonna 1901 kuusi osavaltiota muodosti Australian kansainyhteisön (Commonwealth of Australia). Tästä liittovaltiosta on 100 vuodessa tullut menestyvä, nykyaikainen demokratia. Nykyisin huolena on taloudellinen riippuvuus Aasian markkinoista. Myös aboriginaaleihin kohdistuneen riiston ja syrjinnän tunnustaminen on Australian hallitukselle varsin vaikea kysymys. Myös laillisesti ja laittomasti maahan tulleiden turvapaikanhakijoiden asema on aiheuttanut keskustelua.

## [muokkaa] Politiikka

Australian valtiomuoto on perustuslaillinen monarkia. Sen valtionpää on Yhdistyneen kuningaskunnan Kuningatar Elisabet II, jonka valtaa edustaa liittovaltiotasolla kenraalikuvernööri ja osavaltiotasolla kuvernöörit. Käytännössä maata johtaa kuitenkin pääministeri hyvin laajoin toimeenpanovalloin.

Australiassa on kaksikamarinen liittoparlamentti. Senaattiin eli ylähuoneeseen valitaan kuuden vuoden kaudeksi 76 senaattoria, 12 kustakin osavaltiosta ja kaksi kustakin mantereen territoriosta. Kolmen vuoden välein pidettävissä vaaleissa valitaan yleensä puolet senaattoreista kerrallaan. Senaatin vaalitapa on suhteellinen. Edustajainhuoneeseen eli alahuoneeseen valitaan 150 edustajaa yhden edustajan vaalipiireistä jotka on jaettu väkiluvun mukaan. Puolue jolla on enemmistö alahuoneessa muodostaa hallituksen.

Australian politiikka hallitsee kolme puoluetta:

- Australian kansallispuolue (konservatiivinen)
- Liberaalipuolue
- Australian työväenpuolue (sosiaalidemokraattinen)

John Howardin johtama Liberaalipuolue on pitänyt hallitusvaltaa yhteistyössä kansallispuolueen kanssa vuodesta 1996. Parlamentissa, vaalitavan takia lähinnä ylähuoneessa, on edustettuna myös muutama pienempi puolue:

## [muokkaa] Osavaltiot ja territoriot

Australian kartta

Australia on jaettu kuuteen osavaltioon ja useisiin territorioihin. Osavaltiot ovat Uusi Etelä-Wales, Queensland, Etelä-Australia, Tasmania, Victoria ja Länsi-Australia. Tärkeimmät territoriot ovat Pohjoisterritorio (NT) ja Australian Capital Territory (ACT). ACT hallinnoi myös erillistä aluetta Uudessa Etelä-Walesissa, joka tunnetaan nimellä Jervis Bay Territory, jossa on laivastotukikohta ja pääkaupungin satama.

Australialla on myös useita asuttuja saaria, joilla on territorio-asema: Norfolkinsaari, Joulusaari ja Kookossaaret. Tämän lisäksi on joukko asumattomia saaria: Korallimeren saarten territorio, Heard ja McDonaldinsaaret ja Australian Antarctic Territory.

## [muokkaa] Maantiede

Australia satelliittikoostekuvassa
Koala ja Eucalyptus ovat tunnusomaisia Australian luonnolle.

Australian eläinkunta on kehittynyt pitkään muusta maailmasta erillään. Sille on piirteenomaista runsas pussieläinten lajisto, josta parhaiten tunnetaan kenguru, koala ja vompatti. Australian eläimistöön kuuluu myös Vesinokkaeläin, joka on yksi maailman kolmesta munivasta nisäkäslajista.

Suurimmat kaupungit ovat Sydney (4,5 milj. as.), Melbourne (3,8 milj.), Brisbane (1,8 milj.), Perth (1,5 milj.) ja Adelaide (1,1 milj.). Pääkaupungissa Canberrassa on 324 000 asukasta.

## [muokkaa] Talous

Melbournen väestö on 3,7 miljoonaa, toiseksi suurin Australiassa.

Australialla on rikas, länsimainen sekatalous, jonka bruttokansantuote henkeä kohti on hieman korkeampi kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Saksassa, Ranskassa ja Suomessa. Maa on sijalla kolme Yhdistyneiden kansakuntien vuoden 2005 inhimillisen kehityksen indeksillä mitattuna ja kuudentena The Economist-lehden maailmanlaajuisessa elämänlaatuindeksissä vuonna 2005.

## [muokkaa] Merkittävimmät luonnonvarat

- kivihiili
- rautamalmi
- bauksiitti
- kupari
- uraani
- hopea
- tina
- jalokivet
- kulta

## [muokkaa] Merkittävimmät vientituotteet

- villa ja muut karjatuotteet
- kivihiili
- vehnä
- koneet

## [muokkaa] Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on lisää materiaalia aiheesta Australia.

- Matkaopas aiheesta Australia Wikitravelissa (englanniksi)
- Dundernews - Australian Suomi-yhteisön verkkolehti
- Satelliittikuva Australiasta - Google Maps
- Valokuvia - Terra Galleria
- Valokuvia - Virtual Australia
- Commonwealth Online - Australian viralliset Internet-sivut (englanniksi)

Oseanian valtiot
Australia | Fidži | Kiribati | Marshallinsaaret | Mikronesia | Nauru | Palau | Papua-Uusi-Guinea | Salomonsaaret | Samoa | Tonga | Tuvalu | Uusi-Seelanti | Vanuatu
Epäitsenäiset alueet Amerikan Samoa | Ashmore- ja Cartiersaaret | Bakerin ja Howlandin saaret | Cookinsaaret | Guam | Jarvisinsaari | Johnstonin atolli | Joulusaari | Kingmanin riutta | Kookossaaret | Korallimeren saarten territorio | Midwaysaaret | Niue | Norfolkinsaari | Palmyran atolli | Pitcairn | Pohjois-Mariaanit | Ranskan Polynesia | Tokelau | Uusi-Kaledonia | Wallis ja Futuna

| Kansainyhteisö
Antigua ja Barbuda | Australia | Bahama | Bangladesh | Barbados | Belize | Botswana | Brunei | Dominica | Etelä-Afrikka | Fidži | Gambia | Ghana | Grenada | Guyana | Intia | Jamaika | Kamerun | Kanada | Kenia | Kiribati | Kypros | Lesotho | Malawi | Malesia | Malediivit | Malta | Mauritius | Mosambik | Namibia | Nauru | Nigeria | Pakistan | Papua-Uusi-Guinea | Saint Kitts ja Nevis | Saint Lucia | Saint Vincent ja Grenadiinit | Salomonsaaret | Sambia | Samoa | Seychellit | Sierra Leone | Singapore | Sri Lanka | Swazimaa | Tansania | Tonga | Trinidad ja Tobago | Tuvalu | Uganda | Uusi-Seelanti | Vanuatu | Yhdistynyt kuningaskunta

Haettu osoitteesta http://fi.wikipedia.org../../../a/u/s/Australia.html

Luokat: Australian osavaltiot ja territoriot | Australia

##### Views

- Artikkeli
- Keskustelu
- Nykyinen versio

##### Etsi

##### Muilla kielillä

- Afrikaans
- العربية
- Aragonés
- Български
- Bosanski
- Bân-lâm-gú
- বাংলা
- Català
- Cebuano
- Česky
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- English
- Eesti
- Ελληνικά
- Español
- Esperanto
- فارسی
- Français
- Gaeilge
- Galego
- Hrvatski
- 한국어
- हिन्दी
- Ido
- Bahasa Indonesia
- Interlingua
- Íslenska
- Italiano
- עברית
- Kernewek
- Latina
- Latviešu
- Lietuvių
- Lëtzebuergesch
- Limburgs
- Magyar
- Māori
- Bahasa Melayu
- Ekakairũ Naoero
- Nederlands
- Plattdüütsch
- 日本語
- 한국어
- Norsk (bokmål)
- Norsk (nynorsk)
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Sicilianu
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Svenska
- தமிழ்
- Tagalog
- ไทย
- Tiếng Việt
- Tok Pisin
- Türkçe
- Українська
- ייִדיש
- 中文