# Arabian kieli

### Wikipedia

Arabia
Muu nimi |
Omakielinen nimi | عربية (Arabiyya)
Englanti | Arabic
Ranska | arabe
Tiedot
Alue | Lähi-itä, pohjoinen Afrikka
Virallinen kieli | Algeria, Arabiemiraatit, Bahrain, Djibouti, Egypti, Eritrea, Irak, Jemen, Jordania, Komorit, Kuwait, Libanon, Libya, Marokko, Mauritania, Oman, Palestiina, Qatar, Saudi-Arabia, Sudan, Syyria, Tšad, Tunisia
Puhujia | 225 miljoonaa
Sija | 4 tai 5
Kirjaimisto | arabialainen
Kielenhuolto |
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta | afro-aasialaiset kielet
Kieliryhmät | seemiläiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1 | ar
ISO 639-2 | ara
SIL | ABV
Ohje

Kartta maista joissa arabia on ainoa virallinen kieli (vihreä) tai toinen virallinen kieli (sininen)

Arabia on maailman puhutuimpia kieliä. Varsinaisesti arabialla tarkoitetaan tavallisesti niin kutsuttua standardiarabiaa eli klassista arabiaa eli koraaninarabiaa. Eri maissa käytetty puhekieli poikkeaa standardista usein huomattavastikin, mutta koska arabia on islamin pyhä kieli, lähes kaikki muslimit ymmärtävät ainakin jonkin verran standardiarabiaa. Äidinkielenä sitä sen sijaan puhuu hyvin harva, tosin osa paikallisista puhekielistä poikkeaa vain vähän standardista, joten äidinkielenä arabiaa puhuvien määrä voidaan arvioida parin sadan miljoonan tienoille. Pääosa puhujista on Lähi-idässä tai pohjois-Afrikassa, mutta myös muissa muslimimaissa sekä myös monissa eurooppalaisissa valtioissa on huomattavat arabiankieliset vähemmistöt.

## [muokkaa] Kirjakieli ja useat puhekielet

Kirjakielen ja puhekielen valtava ero on johtanut siihen, että kaikki koulutusta saaneet - edes koraanikoulua käyneet - arabit elävät diglossiassa. Tämä tarkoittaa, että he käyttävät epämuodollisissa tilanteissa äidinkielenään puhumaansa murretta, mutta siirtyvät muodollisissa tilanteissa puhumaan kirjakieltä, joka niin sanaston, kieliopin kuin ääntämyksen osalta poikkeaa varsin oleellisesti heidän jokapäiväisestä murteestaan - vähintään yhtä paljon kuin latina ranskasta. Kirjakieltä käytetään myös eri maista kotoisin olevien arabien yhteisenä kommunikaatiovälineenä, koska arabian murteet ovat mm. erilaisten laina- ja substraattivaikutteiden takia saattaneet kehittyä täysin eri suuntiin. Eräät hyvin marginaaliset, arabialaisen kielialueen ulkopuolisilla saarekkeilla puhutut arabian murteet, kuten Nigerian arabia tai eräiden pienten keskiaasialaisten ryhmien puhumat murteet, ovat mm. kirjallisen kulttuurin puutteessa eriytyneet kokonaan erillisiksi kieliksi. Näin kävisi kuitenkin myös keskeisempien murteiden, jos niiden alueella ei pyrittäisi ylläpitämään klassisen kirjakielen taitoa arabien ykseyden merkkinä.

Kirjakielen lisäksi Egyptin murteella on merkitystä arabien yhteisenä kommunikaatiovälineenä. Tämä johtuu Egyptin merkittävästä asemasta koko arabimaailman populäärikulttuurituotannossa: esimerkiksi egyptiläisiä elokuvia katsotaan laajalti maan rajojen ulkopuolella. Egyptissä myös puhekielisellä teatterilla on pitkät perinteet, vaikka kaunokirjallisuus laaditaankin arabialaisella kielialueella lähes yksinomaan kirja-arabiaksi.

## [muokkaa] Sukulaiskielet

Arabia kuuluu afroaasialaisen kielikunnan seemiläisiin kieliin. Arabian sukukieliä ovat siksi mm. heprea, aramea, amhara, tigre ja foinikia. Arabian niemimaan itä- ja eteläosissa, erityisesti Jemenissä ja Omanissa, puhutaan sitä paitsi ns. eteläarabiaa, joka ei ole arabian murre, vaan arabiasta merkittävästi eroava seemiläinen kieli, mahdollisesti alkujaan läheisempää sukua amharalle kuin (pohjois)arabialle. Muinainen ns. epigrafinen eteläarabia oli hyvin merkittävä kulttuurikieli Arabian niemimaalla ja sillä on yhä arkeologista merkitystä, mutta nykyiset eteläarabialaiset kielimuodot, kuten soqotri ja džibbali, ovat kirjoittamattomien kansanmurteiden asteella.

## [muokkaa] Kirjoitus ja ääntäminen

Arabiaa kirjoitetaan arabialaisella kirjaimistolla oikealta vasemmalle ja ylhäältä alas. Kirjoituksessa merkitään konsonantit, puolivokaalit ja pitkät vokaalit. Lyhyet vokaalit merkitään vain poikkeustapauksissa, kuten oppikirjoissa, lastenkirjoissa ja Koraanissa. Lyhyiden vokaalien ääntämys vaihteleekin suuresti murteesta toiseen. Muissa paitsi Egyptin murteessa lyhyitä vokaaleita pudotetaan pois tavallisessa puheessa, esimerkiksi sana kitaab (suom. kirja) voidaan ääntää ktaab.

Kirjain | Kirjaimen nimi | Klassinen ääntämys | Murteellisia ääntämyksiä
--- | --- | --- | ---
ا | alif | /a:/ |
ب | ba: | /b/ |
ت | ta: | /t/ |
ث | θa: | /θ/ | /t/ /s/
ج | dʒi:m | /dʒ/ | /g/ /ʒ/
ح | ħa: | /ħ/ |
خ | kha: | /x/ |
د | da:l | /d/ |
ذ | ða:l | /ð/ | /d/ /z/
ر | ra: | /r/ |
ز | za: | /z/ |
س | si:n | /s/ |
ش | ši:n | /ʃ/ |
ص | ṣa:d | /ṣ/ |
ض | ḍa:d | /ḍ/ |
ط | ṭa: | /ṭ/ |
ظ | ẓa: | /ẓ/ |
ع | ʕain | /ʕ/ |
غ | ɣain | /ɣ/ | /g/
ف | fa: | /f/ |
ق | qa:f | /q/ | /g/ /ʔ/
ك | ka:f | /k/ |
ل | la:m | /l/ |
م | mi:m | /m/ |
ن | nu:n | /n/ |
ه | ha: | /h/ |
و | waw | /w/ /u:/ | /o:/
ي | ja: | /j/ /i:/ | /e:/
أ | hamza | /ʔ/ |

## [muokkaa] Kielioppi

### [muokkaa] Persoonapronominit

Arabian persoonapronominit ovat hyvin rikkaat. Muun muassa yksikön ja monikon lisäksi arabiankielessä on myös kaksikko, ja monet pronominit ovat jakautuneet maskuliiniin ja feminiiniin.

minä | أنا | anā | me | نحن | naḥnu
sinä m. | أنتَ | anta | te m. | أنتم | antum
sinä f. | أنتِ | anti | te f. | أنتن | antunna
hän m. | هو | huwa | he m. | هم | hum
hän f. | هي | hiya | he f. | هن | hunna
te kaksi | أبتما | antumā | he kaksi | هما | humā

## [muokkaa] Aiheesta muualla

- ويكيبيديا. الصفحة الرئيسية Arabiankielinen Wikipedia
- Arabian Kieli MP3.

Afroaasialaiset kielet
Aasáx | aari | Ajawa | akkadi | amhara | arabia | aramea | bambassi | ebla | egypti | foinikia | hassaniyya | hausa | heprea | higi-bura | kabyli | kambata | kopti | malta | oromo | sidamo | somali | syyria | tamashek | tamazight | tashelhit | tigre | tigrinja | ugariti | walamo

Haettu osoitteesta http://fi.wikipedia.org../../../a/r/a/Arabian_kieli.html

Luokat: Seemiläiset kielet | Algerian kielet | Arabiemiirikuntien kielet | Bahrainin kielet | Djiboutin kielet | Egyptin kielet | Eritrean kielet | Irakin kielet | Israelin kielet | Jemenin kielet | Jordanian kielet | Komorien kielet | Kuwaitin kielet | Libanonin kielet | Libyan kielet | Marokon kielet | Mauritanian kielet | Omanin kielet | Palestiinan kielet | Qatarin kielet | Saudi-Arabian kielet | Sudanin kielet | Syyrian kielet | Tšadin kielet | Tunisian kielet

##### Views

- Artikkeli
- Keskustelu
- Nykyinen versio

##### Etsi

##### Muilla kielillä

- Afrikaans
- Anglo Saxon
- العربية
- ܕܥܒܪܸܝܛ
- Aragonés
- Asturianu
- Bahasa Indonesia
- Bahasa Melayu
- Bân-lâm-gú
- Basa Sunda
- Bosanski
- Български
- Català
- Česky
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Eesti
- Ελληνικά
- English
- Español
- Esperanto
- Euskara
- فارسی
- Français
- Frysk
- Gaeilge
- Galego
- 한국어
- Hawai`i
- Հայերեն
- हिन्दी
- Hrvatski
- Ido
- Interlingua
- Íslenska
- Italiano
- עברית
- ಕನ್ನಡ
- ქართული
- Kernewek
- Kiswahili
- Latina
- Latviešu
- Lietuvių
- Limburgs
- Magyar
- Македонски
- Nederlands
- 日本語
- Norfuk / Pitkern
- Norsk (bokmål)
- Norsk (nynorsk)
- Occitan
- Oyghurque
- Plattdüütsch
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Shqip
- Sicilianu
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Svenska
- Tagalog
- Tatarça
- ไทย
- Tiếng Việt
- Тоҷикӣ
- Türkçe
- Українська
- Walon
- 中文