Hrvatski sabor - Wikipedija

# Hrvatski sabor

### Izvor: Wikipedija

Ovaj članak dio je serije Politika Hrvatske
Ustav Republike Hrvatske

Zakonodavna vlast

- Hrvatski sabor

- Pučki pravobranitelj

Izvršna vlast

- Predsjednik Republike
  - Stjepan Mesić
- Vlada Republike Hrvatske
  - Predsjednik Vlade
    - Ivo Sanader
  - Državna uprava

Sudbena vlast

- Vrhovni sud Republike Hrvatske
- Sudovi
- Državno sudbeno vijeće
- Državno odvjetništvo

Ustavni sud Republike Hrvatske

Lokalna i područna (regionalna) samouprava

- Županije
- Općine i gradovi

Političke stranke

Izbori

- Parlamentarni izbori
- Predsjednički izbori
- Lokalni izbori

Hrvatski sabor je predstavničko tijelo građana i nositelj zakonodavne vlasti u Republici Hrvatskoj. Hrvatski sabor je je jednodomno zakonodavno tijelo (parlament) s najmanje 100, a najviše 160 zastupnika. Zastupnici se biraju na temelju općeg i jednakog biračkog prava na neposrednim izborma tajnim glasovanjem, na razdoblje od četiri godine.

Prema Ustavu Republike Hrvatske, Sabor svake godine zasjeda tijekom dva razdoblja:

- 15. siječnja - 15. srpnja
- 15. rujna - 15. prosinca.

Izvan razdoblja redovnog zasjedanja, Sabor može zasjedati i izvanredno na zahtjev Predsjednika Republike, Vlade ili većine zastupnika. Predsjednik Hrvatskoga sabora može uz prethodno pribavljeno mišljenje klubova zastupnika parlamentarnih stranaka, sazvati Hrvatski sabor na izvanredno zasjedanje.

## Povijest Sabora

### Prije 1990. godine

Skup narodnih predstavnika sazvan radi raspravljanja i odlučivanja o pitanjima važnim za zajednicu u cjelini ili jednog njenog dijela nazivao se tijekom hrvatske prošlosti različitim nazivima. Stanak, shod, shodište, spravišće, sbor, sborište, sabor, vijeće, skupština, nazivi su među kojima je najčešće bio i ostao u upotrebi naziv: sabor.

Prvi hrvatski sabori bilježe se još u vrijeme narodnih vladara, knezova a kasnije kraljeva (7. do 12. stoljeće). U to vrijeme sabori su rezultat potrebe društvenog života kako bi se nametnuo potreban sustav pravila i stvorila osobna i imovinska sigurnost. Neki sabori bili su regionalni dok su drugi bili i državni skupovi na kojima su plemenski čelnici (župani) zajedno s istaknutim ratnicima birali knezove. Izabiranje Vladislava za kneza Primorske Hrvatske 821. godine prvi je zabilježeni državni sabor Hrvata. Saborovanje se održavalo na otvorenim prostorima u blizini kneževa dvora ili poznatije crkve, a ukoliko je trajalo više od jednog dana na tom se mjestu podizao šator.

Osim svjetovnih, u Hrvatskoj su se održavali i crkveni sabori od kojih su neki imali i političko značenje zbog određivanja područja pod jurisdikcijom crkvene vlasti, veličine crkvenih posjeda i službenog jezika bogoslužja.

Prelaskom Hrvatske iz kneževine u kraljevinu 925. godine državni sabori postali su i krunidbeni. Posljednji krunidbeni hrvatski sabor bio je 1089. prigodom krunidbe kralja Stjepana II.

Cetinski Sabor: 1. siječnja 1527 godine hrvatsko plemstvo na saboru u Cetinu izabralo je austrijskog nadvojvodu Ferdinanda Habsburškog za hrvatskog kralja.

Sabor prestaje postojati nakon 1. prosinca 1918, stvaranjem unitaristički uređene Prva Jugoslavije. Hrvatski predstavnici u Narodnoj Skupštini tadašnje Jugoslavije okupljali su se kao Hrvatsko narodno predstavništvo.

Nakon Sporazuma Cvetković-Maček i stvaranja Banovine Hrvatske, bilo je predviđeno da se raspišu izbori i ponovo konstituira Sabor, ali zbog izvanrednih okolnosti i političkih natezanja 1939-1941. to nije provedeno do Aprilskog rata.

U Nezavisnoj Državi Hrvatskoj zabranjene su sve stranke, nisu postojali izbori ni birano zaknodavno tijelo. Sve zakonske odredbe donosio je i vladu postavljao poglavnik Ante Pavelić. Godine 1942. sazvano je reprezentativno savjetodavno tijelo nazvano Hrvatski državni sabor.

Nasuprot postojanju NDH, Narodnooslobodilački pokret osniva godine 1943. ZAVNOH, Zemaljsko antifašističko vijeće narodnog oslobođenja Hrvatske. ZAVNOH obnavlja državnost Hrvatske, ali ne samostalne: proglašava da je Hrvatska federalna država u sastavu Demokratske federativne Jugoslavije Godine 1945. ono mijenja ime u Hrvatski narodni sabor. Nakon donošenja novog ustava Federativne narodne republike Jugoslavije godine 1946. Hrvatska se uspostavlja kao Narodna Republika Hrvatska (od 1963. Socijalistička Republika), a Sabor dobiva ime Sabor NR Hrvatske (odnosno Sabor SR Hrvatske).

Početkom 1990, nakon odluke Kongresa Saveza komunista Hrvatske, donesene su promjene zakona o izborima i zakona o društvenim organizacijama i udruženjima građana, te još neke zakonske promjene i uredbe, kojima su omogućeni slobodni izbori. Na izborima, održanim 22. travnja i 6. svibnja 1990, većinu mandata osvaja HDZ. Novi sabor konstituira se 1990. U prosincu 1990. donosi novi ustav, mijenja ime države odbacivanjem pridjeva "socijalistička", te 25. lipnja 1991. donosi odluku o osamostaljenju, koja nakon međunarodnih pritisaka biva "zamrznuta" i konačno stupa na snagu 8. listopada. Tako postoji pravni i politički kontinuitet Sabora, pa i hrvatske države (koja nije "stvorena" 1991, nego se te godine osamostalila). Preambula Ustava RH iz 1990. (koja je i danas na snazi), definira da se državnost Republike Hrvatske izvodi iz ZAVNOH-a.

### Poslije 1990. godine

Prvi demokratski višestranački izbori u Republici Hrvatskoj provedeni su 1990. godine.

Temeljem Ustava iz iste godine Sabor Republike Hrvatske (kako je prvotno bio naziv za Hrvatski sabor) ima dva doma: Zastupnički i Županijski. Sabor je još do 1992. zadržao sustav od prije definirana tri vijeća, a 1993. ustanovljen je Županijski dom kao regionalno predstavništvo u kojem je s po tri zastupnika bila predstavljena svaka županija (imao je 68 zastupnika: po tri iz svake županije i grada Zagreba, te do pet koje je mogao imenovati predsjednik republike). Izbori za županijski dom Sabora bili su provedeni 1993. i 1997. godine.

Sabor do danas je mijenjao naziv još dva puta: 1997. postaje Hrvatski državni sabor (pri tom ne treba miješati naziv s Hrvatskim državnim saborom koji je postojao za vrijeme NDH), a 2000. Hrvatski sabor. Ustavnim promjenama 2001. godine ukinut je Županijski dom te Hrvatski sabor postaje jednodoman (bivši "Zastupnički dom" postaje jednostavno "Hrvatski sabor").

Sazivi Zastupničkog doma *

| Vrijeme obnašanja dužnosti | Predsjednik | Napomena
Prvi saziv | 30. svibnja 1990. - 1992. | Žarko Domljan | 1990. Sabor je imao jedan dom s tri vijeća, po Ustavu iz 1974. godine
Drugi saziv | 2. kolovoza 1992. - 1995. | Stjepan Mesić, Nedjeljko Mihanović |
Treći saziv | 29. listopada 1995. - 2000. | Vlatko Pavletić |
Četvrti saziv | 2. veljače 2000. - 17. listopada 2003. | Zlatko Tomčić |
Peti saziv | 23. studenoga 2003. - | Vladimir Šeks | aktualni saziv

* Ustavnim promjenama 2001. ukida se Županijski dom te Zastupnički dom postaje jednostavno Hrvatski sabor

Sazivi Županijskog doma - ukinut ustavnim promjenama 2001. godine

| Period | Predsjednik doma
Prvi saziv | 22. ožujka 1993. - 1997. | Josip Manolić, Katica Ivanišević
Drugi saziv | 12. svibnja 1997. - 2001. | Katica Ivanišević

Predsjednici Hrvatskog sabora

1. Žarko Domljan (30. svibnja 1990. - 7. rujna 1992.)
2. Stjepan Mesić (7. rujna 1992. - 24. svibnja 1994.)
3. Nedjeljko Mihanović (24. svibnja 1994.) - 28. studenog 1995.)
4. Vlatko Pavletić (28. studenog 1995. - 2. veljače 2000.)
5. Zlatko Tomčić (2. veljače 2000. - 22. prosinca 2003.)
6. Vladimir Šeks (22. prosinca 2003. - danas)

## Zastupnici

Zastupnici se u Hrvatski sabor biraju na vrijeme od četiri godine. Trajanje mandata zastupnicima može se zakonom produžiti samo u slučaju rata ili u slučajevima neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti države, te velikih prirodnih nepogoda, kada Sabor ne može normalno funkcionirati. Danom početka obnašanja zastupničke dužnosti uzima se dan konstituiranja Sabora. Zamjenik zastupnika počinje obnašati zastupničku dužnost danom kada Sabor utvrdi zakonske pretpostavke za primjenu instituta zamjenjivanja i davanjem prisege.

Zastupnici u Hrvatskom saboru nemaju obvezujući mandat. To u prvom redu znači da oni glasuju slobodno, a ne po uputama onih koji su ih izabrali. Drugo, to znači da njihov mandat ne pripada stranci kojoj pripadaju.

Zastupnici imaju imunitet. Treba naglasit da zastupnički imunitet nije polvastica zstupnika, već sredstvo za osiguranje neovisnog djelovanja predstavničkog tijela. Postoje dva oblika zastupničkog imuniteta: imunitet neodgovornosti i imunitet nepovredivosti. Zastupnik ne može biti pozvan na kaznenu odgovornost, pritvoren ili kažnjen za izraženo mišljenje ili glasovanje u Hrvatskom saboru (imunitet neodgovornosti). Zastupnik ne može biti pritvoren niti se protiv njega može pokrenuti kazneni postupak bez odobrenja Hrvatskoga sabora. Zastupnik može biti pritvoren bez odobrenja Hrvatskoga sabora samo ako je zatečen da vrši kažnjivo djelo za koje je propisana kazna zatvora u trajanju dužem od pet godina. O takvom se slučaju izvješćuje predsjednika Hrvatskoga sabora. Ako Hrvatski sabor nije na okupu, odobrenje da se zastupnik liši slobode ili da se protiv njega nastavi kazneni postupak daje i o njegovu pravu na imunitet odlučuje mandatno-imunitetno povjerenstvo, s time što njegovu odluku mora naknadno potvrditi Hrvatski sabor (imunitet nepovredivosti).

Zastupnik ima prava i dužnosti:

- sudjelovati na sjednicama Sabora i na njima raspravljati i glasovati,
- podnositi prijedloge i postavljati pitanja,
- postavljati pitanja predsjedniku Vlade i članovima Vlade,
- sudjelovati na sjednicama radnih tijela i na njima govoriti, a u radnim tijelima kojih je član i glasovati,
- prihvatiti izbor koji mu svojim odlukama odredi Sabor,
- na stalnu novčanu naknadu te na naknadu određenih materijalnih troškova.

Zastupniku miruje zastupnički mandat za vrijeme dok obnaša dužnost za koju je zakonom određeno da je nespojiva sa zastupničkom dužnošću (inkopatibilnost, npr. najčešći je primjer ako zastupnik bude izabran za ministra), odnosno za vrijeme za koje je stavio zastupnički mandat u mirovanje.

Zastupniku prestaje zastupnički mandat:

- ako podnese ostavku,
- ako mu je pravomoćnom sudskom odlukom oduzeta poslovna sposobnost,
- ako je pravomoćnom sudskom presudom osuđen na bezuvjetnu kaznu zatvora u trajanju dužem od 6 mjeseci,
- smrću.

Danom konstituiranja Sabora prestaje mandat zastupnicima prethodnog saziva Sabora.

Vidi također i: Izbori zastupnika u Hrvatski sabor

## Konstituiranje

Nakon održanih izbora za zastupnike u Hrvatskom saboru (parlamentarni izbori) i proglašenja konačnih rezultata izbora, Sabor na prvu, konstituirajuću sjednicu saziva Predsjednik Republike Hrvatske. Prema Ustavu RH, prvo zasjedanje mora se održati najkasnije 20 dana nakon provedenih izbora.

Sabor se konstituira izborom predsjednika na prvoj sjednici na kojoj je nazočna većina zastupnika (bez tog uvjeta Sabor ne bi bio valjano konstituiran). Do izbora predsjednika Sabora sjednici privremeno predsjeda predsjednik Sabora iz prethodnog saziva. Nakon izbora predsjednika Sabora, izabrani predsjednik Sabora preuzima predsjedanje sjednicom.

Na konstituirajućoj sjednici Sabor bira također i Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Mandatno-imunitetno povjerenstvo na konstituirajućoj sjednici podnosi izvješće Saboru o provedenim izborima i imenima izabranih zastupnika, o podnesenim ostavkama na zastupničku dužnost, o imenima zastupnika koji obnašaju dužnost nespojivu sa zastupničkom dužnošću pa im zastupnički mandat miruje, o imenima zastupnika kojima mandat miruje na njihov zahtjev, te o zamjenicima zastupnika koji umjesto njih počinju obnašati zastupničku dužnost. Izabrani zastupnici, koji daju ostavku ili stavljaju mandat u mirovanje, moraju o tome obavijestiti predsjednika Sabora (dakle, onog iz prijašnjeg saziva) 24 sata prije početka konstituirajuće sjednice. Na konstituirajućoj sjednici umjesto zastupnika koji su dali ostavku ili stavili mandat u mirovanje, nazočni su zamjenici zastupnika. Sabor zaključkom prihvaća izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva.

Nakon što Sabor prihvati izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o provedenim izborima zastupnici daju prisegu.

## Ustrojstvo

Unutarnje ustrojstvo i način rada Hrvatskoga sabora uređuje se poslovnikom.

### Predsjednik, potpredsjednik i Predsjedništvo

Hrvatski sabor ima predsjednika i dva do pet potpredsjednika.

Predsjednik Sabora obično je iz redova parlamentrne većine. Predsjednik Sabora:

- predstavlja Hrvatski sabor,
- saziva i predsjeda sjednicama Sabora,
- upućuje prijedloge ovlaštenih predlagatelja u propisani postupak,
- predlaže dnevni red sjednice Sabora,
- brine se o postupku donošenja zakona i drugih akata,
- usklađuje rad radnih tijela,
- potpisuje zakone i druge akte koje donosi Sabor,
- upućuje donesene zakone Predsjedniku Republike radi proglašenja,
- brine o odnosima Sabora i Vlade,
- supotpisuje rješenje o imenovanju predsjednika Vlade i imenovanju članova Vlade,
- prihvaća se pokroviteljstva u svojstvu predsjednika Sabora,
- odobrava, vodeći računa o raspoloživim sredstvima, putovanja zastupnika izvan države kad mu je u svojstvu zastupnika poziv upućen od neke državne ili inozemne organizacije,
- usklađuje rad stalnih izaslanstava Sabora u međunarodnim parlamentarnim i drugim institucijama,
- na prijedlog klubova zastupnika određuje sastav privremenih izaslanstava Sabora u posjeti stranim predstavničkim tijelima i organizacijama,
- određuje sastav privremenog izaslanstva u slučaju kad je u inozemstvo pozvan kao predsjednik Sabora,
- određuje predstavnike Sabora u svečanim i drugim prigodama,
- na prijedlog tajnika Sabora podnosi zahtjev za osiguranje sredstava za rad Sabora i Stručne službe Sabora,
- brine se o zaštiti prava i o ispunjavanju dužnosti zastupnika,
- prima prisege izabranih i imenovanih dužnosnika, kada je to određeno zakonom ili ovim Poslovnikom,

Potpredsjednici Sabora pomažu u radu predsjedniku Sabora te obavljaju poslove iz njegova djelokruga na koje ih on ovlasti.

Predsjednik i potpredsjednici Sabora čine Predsjedništvo Sabora. Na sjednice predsjedništva mogu se potvati tajnik Sabora i predsjednici radnih tijela i predsjednici klubova zastupnika.

### Klubovi zastupnika

Klub zastupnika u Saboru mogu osnovati:

- politička stranka koja ima najmanje tri zastupnika,
- dvije ili više političkih stranaka koje imaju zajedno najmanje tri zastupnika,
- najmanje tri nezavisna zastupnika,
- zastupnici iz reda nacionalnih manjina.

Zastupnik može biti član samo jednog kluba, a zastupnik iz reda nacionalnih manjina može biti i član kluba stranke kojoj pripada, uz njezin pristanak.

### Radna tijela

Radna tijela Sabora su odbori i povjerenstva.

U radnom tijelu raspravlja se o prijedlozima i poticajima za donošenje zakona i drugih akata te o drugim pitanjima iz djelokruga Sabora. Radno tijelo prati, u okviru svog djelokruga, rad Vlade i drugih tijela čiji rad nadzire Sabor sukladno Ustavu i zakonu. Radno tijelo raspravlja o izvješćima tijela i ustanova, koja ona na temelju zakona podnose Saboru. Radno tijelo Sabora, nakon provedene rasprave zauzima stajalište, odnosno utvrđuje prijedloge akata i o tome izvješćuje Sabor.

Radno tijelo Sabora ima predsjednika, potpredsjednika i određeni broj članova iz reda zastupnika.

Stalna radna tijela su: Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbor za zakonodavstvo, Odbor za vanjsku politiku, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, Odbor za financije i državni proračun,. Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu, Odbor za turizam, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, Odbor za pravosuđe, Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo, Odbor za obitelj, mladež i šport, Odbor za useljeništvo, Odbor za ratne veterane, Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu, Odbor za poljoprivredu i šumarstvo, Odbor za pomorstvo, promet i veze, Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove, Odbor za predstavke i pritužbe, Odbor za međuparlamentarnu suradnju, Odbor za europske integracije, Odbor za informiranje, informatizaciju i medije, Odbor za ravnopravnost spolova,Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, Mandatno-imunitetno povjerenstvo.

Hrvatski sabor može osnivati istražna povjerenstva za svako pitanje od javnog interesa. Predsjednika istražnog povjerenstva bira većina zastupnika iz reda oporbenih zastupnika.

### Tajništvo i Stručna služba

Na čelu Tajništva i Stručne službe Sabora nalazi se tajnik Sabora. Tajnika te njegovog zamjenika imenuje na vrijeme od četiri godine, odnosno razrješuje dužnosti, Sabor na prijedlog Predsjedništva Sabora.

Tajnik Sabora obavlja poslove koje mu povjeri predsjednik ili Predsjedništvo Sabora. Vodi Stručnu službu Sabora i upravlja njezinim radom. Stručnu službu čine:

- Služba za pripremu i obradu sjednica Sabora
- Služba za pripremu akata Sabora za objavu
- Služba za radno-pravne poslove
- Služba za odnose s javnošću
- Informacijsko-dokumentacijske služba, istraživanja i informacijske mreže
- Knjižnica
- Internet redakcija i
- Straža.

Također su ustrojeni i Uredu predsjednika Sabora, Uredima potpredsjednika Sabora te Uredu za protokol Sabora

## Temeljne ovlasti

Hrvatski sabor:

- odlučuje o donošenju i promjeni Ustava,
- donosi zakone,
- donosi državni proračun,
- odlučuje o ratu i miru,
- donosi akte kojima izražava politiku Hrvatskoga sabora,
- donosi Strategiju nacionalne sigurnosti i Strategiju obrane Republike Hrvatske,
- odlučuje o promjeni granica Republike Hrvatske,
- raspisuje referendum,
- obavlja izbore, imenovanja i razrješenja, u skladu s Ustavom i zakonom,
- nadzire rad Vlade Republike Hrvatske i drugih nositelja javnih dužnosti odgovornih Hrvatskom saboru, u skladu s Ustavom i zakonom,
- daje amnestiju za kaznena djela,
- obavlja druge poslove utvrđene Ustavom.

## Sjednice

Sjednicu Sabora saziva predsjednik Sabora. Kada Sabor redovito zasjeda, sjednice Sabora održavaju se jednom mjesečno, a ako je to potrebno i češće.

Dnevni red sjednice Sabora predlaže predsjednik Sabora. Dnevni red sjednice Sabora utvrđuje se, u pravilu, na početku sjednice.

Sjednici Sabora predsjeda predsjednik Sabora, a kad je on odsutan ili spriječen, sjednici predsjeda jedan od potpredsjednika Sabora.

## Akti Sabora

Hrvatski sabor donosi:

- Ustav,
- zakone,
- državni proračun,
- odluke,
- deklaracije,
- rezolucije,
- povelje,
- preporuke
- zaključke,
- poslovnik o svom radu,
- daje vjerodostojna tumačenja zakona.

Ustav, zakoni i drugi propisi te akti Sabora, vjerodostojno tumačenje zakona, odluke o izboru, odnosno imenovanju, razrješenju i opozivu dužnosnika koje bira ili imenuje Sabor, odluka o obrascu zastupničke iskaznice, deklaracije i rezolucije objavljuju se u Narodnim novinama.

## Zakonodavni postupak

Pravo predlagati zakone ima svaki zastupnik, klubovi zastupnika i radna tijela Hrvatskoga sabora te Vlada Republike Hrvatske. Postupak donošenja zakona pokreće se dostavom prijedloga zakona predsjedniku Sabora.

Prije rasprave o prijedlogu zakona na sjednici Sabora, prijedlog najprije razmatra radno tijelo.

### Prvo čitanje

Prvo čitanje zakona je prvi dio u postupku donošenja zakona koji se provodi na sjednici Sabora. Prvo čitanje zakona obuhvaća uvodno izlaganje predlagatelja, opću raspravu o prijedlogu zakona, raspravu o pojedinostima koja uključuje i raspravu o tekstu prijedloga zakona, raspravu o stajalištima radnih tijela koja su razmatrala prijedlog te donošenje zaključka o potrebi donošenja zakona.

Na osnovi zaključka Sabora o prihvaćanju prijedloga zakona, predlagatelj će sačiniti konačni prijedlog zakona, odnosno konačni prijedlog zakona sačinit će drugo tijelo ako je to odredio Sabor i s tim se suglasio predlagatelj. Konačni prijedlog zakona predlagatelj je dužan podnijeti u roku od šest mjeseci od dana prihvaćanja prijedloga zakona, u protivnom se smatra da je zakonodavni postupak obustavljen.

### Drugo čitanje

Drugo čitanje zakona je drugi dio u postupku donošenja zakona koji se provodi na sjednici Sabora. Drugo čitanje zakona obuhvaća raspravu o tekstu konačnog prijedloga zakona, stajalištima radnih tijela, raspravu o podnesenim amandmanima, odlučivanje o amandmanima i donošenje zakona.

Nakon provedene rasprave i odlučivanja o amandmanima, zaključuje se rasprava i odlučuje se o donošenju zakona.

### Treće čitanje

Treće čitanje zakona je poseban dio u postupku donošenja zakona. Treće čitanje zakona provodi se po odluci Sabora ili na zahtjev predlagatelja i to u slučajevima kada je na tekst konačnog prijedloga zakona podnesen veći broj amandmana ili kada su amandmani takve naravi da bitno mijenjaju sadržaj konačnog prijedloga zakona.

### Hitni postupak

Iznimno, zakon se može donijeti po hitnom postupku, samo kada to zahtijevaju interesi obrane i drugi osobito opravdani državni razlozi, odnosno kada je to nužno radi sprječavanja ili otklanjanja većih poremećaja u gospodarstvu. U hitnom se postupku objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona.

### Amandmani

Prijedlog za izmjenu ili dopunu konačnog prijedloga zakona podnosi se pisano u obliku amandmana s obrazloženjem. Pravo podnošenja amandmana ima svaki zastupnik, klubovi zastupnika i radna tijela Sabora te Vlada.

## Donošenje odluka

Ustav RH predviđa tri načina donošenja odluka, s obzirom na pitanja koja se tim odlukama uređuju:

- običnom većinom (50%+1) uz zadovoljavanje kvoruma (kvorum označava broj zastupnika koji je potreban nazočiti glasovanju da bi odluka bila valjana, a to je većina svih zastupnika - 50%+1 )
- dvotrećinskom većinom svih zastupnika
- većinom glasova svih zastupnika.

Hrvatski sabor donosi odluke većinom glasova ukoliko je na sjednici nazočna većina zastupnika.

Organski zakoni kojima se uređuju prava nacionalnih manjina Hrvatski sabor donosi dvotrećinskom većinom glasova svih zastupnika.

Organski zakoni kojima se razrađuju Ustavom utvrđena ljudska prava i temeljne slobode, izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela te ustrojstvo i djelokrug lokalne i područne (regionalne) samouprave Hrvatski sabor donosi većinom glasova svih zastupnika.

Poslovnik Hrvatskog sabora donosi se većinom glasova svih zastupnika.

Glasovanje na sjednici je javno, osim ako ovim Poslovnikom nije određeno da se glasuje tajno. Javno glasovanje provodi se dizanjem ruke, poimeničnim ili elektroničkim glasovanjem. Zastupnici glasuju osobno.

## Zastupnička pitanja i interpelacija

Zastupnici Hrvatskoga sabora imaju pravo postavljati Vladi Republike Hrvatske i pojedinim ministrima zastupnička pitanja. Usmena pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu Vlade zastupnici mogu postavljati na sjednicama za vrijeme Aktualnog prijepodneva. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice Sabora.

Najmanje jedna desetina zastupnika Hrvatskoga sabora može podnijeti interpelaciju o radu Vlade Republike Hrvatske ili pojedinog njezinog člana. Interpelacijom se na sjednici Sabora otvara rasprava o radu Vlade u cjelini ili o pojedinim odlukama Vlade ili ministarstva, ako one odstupaju od općeg stajališta Vlade ili ministarstva u provođenju zakona ili utvrđene politike.

## Prenošenje djelokruga na izvršnu vlast

Hrvatski sabor može, najviše na vrijeme od godinu dana, ovlastiti Vladu Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz njegova djelokruga, osim onih koja se odnose na razradu Ustavom utvrđenih ljudskih prava i temeljnih sloboda, nacionalna prava, izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela i lokalne samouprave.

Uredbe na temelju zakonske ovlasti ne mogu djelovati unatrag.

Uredbe donesene na temelju zakonske ovlasti prestaju vrijediti istekom roka od godinu dana od dana dobivene ovlasti, ako Hrvatski sabor ne odluči drukčije.

## Raspuštanje Hrvatskog sabora

Hrvatski sabor može se raspustiti radi raspisivanja prijevremenih izbora, ako to odluči većina svih zastupnika.

Predsjednik Republike može raspustiti Hrvatski sabor.

## Aktualni 5. saziv

Peti saziv Hrvatskoga sabora. Izvor:www.sabor.hr

Hrvatski sabor u 5. sazivu ima 151 zastupnika:

Adam, Jene | Adlešić, Đurđa | Ahel, Irena | Antešić, Zdenko | Antičević-Marinović, Ingrid | Antunović, Željka | Arapović, Franjo | Arlović, mr. sc. Mato | Babić Petričević, Zdenka | Bačić, Stjepan | Bagarić, Anto | Bagarić, mr.sc. Ivan | Bajt, Marija | Banac, dr.sc. Ivo | Bebić, Luka | Bekavac, Marijan | Bitunjac, Jure | Boras, Florijan | Bošnjaković, Dražen | Brdarić, Ljubica | Brnadić, Mirjana | Bućan, mr.sc. Kajo | Bukić, Perica | Čačija, Miroslav | Caparin, Karmela | Čehok, dr. sc. Ivan | Červar, Lino | Čikeš, Lucija | Ćosić, dr.sc. Krešimir | Crkvenac, dr.sc. Mato | Čuhnil, mr. sc. Zdenka | Čuljak, Tomislav | Đakić, Josip | Đapić, Anto | Dorić, dr.sc. Miljenko | Drandić, Valter | Drmić, Ivan | Ferenčak, Srećko | Filipović, Mirko | Fiolić, Stjepan | Gajica, Ratko | Gavran, Mato | Glavaš, Branimir | Hebrang, Andrija | Herman, dr. sc. Vilim | Hrelja, Silvano | Ivaniš, mr. sc. Nikola | Ivas, Rade | Jandroković, Gordan | Jarnjak, Ivan | Jelkovac, mr.sc. Vlado | Josipović, dr.sc. Ivo | Jukić, Vlado | Jurčić, dr.sc. Ljubo | Jurjević, mr. sc. Marin | Jurkin, Ivan | Kajin, Damir | Kapraljević, Antun | Klem, Ivica | Kolar, Ivan | Koračević, Zlatko | Korenika, Miroslav | Košiša Čičin-Šain, Alenka | Kovačević, Pero | Kramarić, dr. sc. Zlatko | Kurečić, Vladimir | Kurtov, Željko | Lalić, Ljubica | Ledinski, Željko | Leko, Josip | Lelić, Ruža | Lesar, Dragutin | Letica, dr.sc. Slaven | Linić, Slavko | Lončar, Ivo | Lučin, Šime | Lugarić, Marija | Majdenić, Nevenka | Mak, Nikola | Marasović, Jakša | Markov, Ante | Markovinović, Krunoslav | Martić, Jagoda | Martinčević, Jagoda Majska | Matušić, Frano | Meden, Milan | Milinović, Darko | Mimica, mr.sc. Neven | Mlinarić, Marijan | Mlinarić, Petar | Mršić, Zvonimir | Nenadić, Željko | Nenadić, Živko | Opačić, Milanka | Pančić, Ivica | Pankretić, mr.sc. Božidar | Pasecky, Branimir | Pavičić Vukičević, Jelena | Pavlic, Željko | Pecek, Željko | Perman, Biserka | Peronja, Kruno | Peruško, Anton | Pešić-Bukovac, Dorotea | Picula, Tonino | Pleša, Velimir | Poropat, Valter | Posavec Krivec, Ivana | Prtenjača, Šime | Pukleš, Dragutin | Pupovac, dr.sc. Milorad | Pusić, dr. sc. Vesna | Račan, Ivica | Radin, dr. sc. Furio | Radoš, Jozo | Rebić, Niko | Roić, Luka | Roksandić, Ivanka | Rožić, mr. sc. Miroslav | Sabati, dr.sc. Zvonimir | Šeks, Vladimir | Selem, dr.sc. Petar | Sesvečan, Damir | Širac, mr.sc. Marko | Šišljagić, mr.sc. Vladimir | Škare Ožbolt, Vesna | Škulić, Vesna | Sobol, Gordana | Sočković, Zdravko | Šolić, Božica | Sopčić, Nikola | Stanimirović, Vojislav | Stazić, Nenad | Štengl, Vladimir | Sučec-Trakoštanec, Ivana | Kozina, Stjepan | Tadić, dr.sc. Tonči | Tanković, dr.sc. Šemso | Tomašić, Ruža | Tomić, Tomislav | Tomljanović, Emil | Topić, Jozo | Trgovčević, Pejo | Turić, dr.sc. Marko | Vidović, Davorko | Vučić, Ivan | Vujić, dr.sc. Antun | Didović, Mirjana | Vuljanić, Nikola | Zgrebec, Dragica | Zubović, Mario | Žužul, Miomir |

Zastupnici Sabora prema stranačkoj pripadnosti i broju mandata

Naziv stranke | Stranačkih zastupnika | Nestranačkih zastupnika
--- | --- | ---
Demokratski centar (DC) | 1 | *
Hrvatska demokratska zajednica (HDZ) | 63 | *
Hrvatska narodna stranka- liberalni demokrati (HNS) | 11 | *
Hrvatska seljačka stranka (HSS) | 9 | *
Hrvatska socijalno-liberalna stranka (HSLS) | 3 | *
Hrvatska stranka prava (HSP) | 7 | *
Hrvatska stranka umirovljenika (HSU) | 3 | *
Istarski demokratski sabor (IDS) | 4 | *
Međimurski demokratski savez (MDS) | 1 | *
Primorsko-goranski savez (PGS) | 1 | *
Samostalna demokratska srpska stranka (SDSS) | 3
Slavonsko-baranjska hrvatska stranka (SBHS) | 1 | *
Socijaldemokratska partija Hrvatske (SDP) | 30 | 3
Stranka demokratske akcije Hrvatske (SDA HR) | 1 | *
Nezavisni zastupnici | 10 | *

Izvor: Hrvatski sabor

Predsjednik Hrvatskog sabora je Vladimir Šeks.

Potpredsjednici Hrvatskoga sabora u 5. sazivu su:

- Luka Bebić,
- Darko Milinović,
- Đurđa Adlešić,
- Mato Arlović,
- Vesna Pusić.

Tajnik Sabora je Josip Sesar.

## Vidi također

- Hrvatski parlamentarni izbori 2003.
- Pučki pravobranitelj u Hrvatskoj - ovlaštenik Hrvatskog sabora
- Politika Hrvatske

## Vanjske poveznice

- Službene stranice Hrvatskog sabora

Dobavljeno iz "http://hr.wikipedia.org../../../h/r/v/Hrvatski_sabor.html"

Kategorije: Politika Hrvatske | Zaštićene stranice za neprijavljene suradnike

##### Views

- Članak
- Razgovor
- Trenutna inačica

##### Traži

##### Drugi jezici

- Deutsch
- English
- Français
- Magyar
- Nederlands
- Slovenščina