Ivan Broz - Wikipedija

# Ivan Broz

### Izvor: Wikipedija

Ivan Broz (Klanjec, 1852.- Zagreb, 1893.) hrvatski je jezikoslovac i književni povjesničar.

Osnovnu školu polazio je u Klanjcu i Varaždinu, gimnaziju u Karlovcu, Požegi i Zagrebu, gdje je maturirao. U Innsbrucku započeo studij teologije, ali ga je napustio i na novootvorenome Hrvatskome sveučilištu u Zagrebu studirao hrvatski jezik, povijest i zemljopis. Bijaše namjesnim učiteljem u Zagrebu, te pravim učiteljem na gimnazijama u Osijeku, Požegi i Zagrebu. Doktorirao je 1888., u Beču kod Jagića slušao slavistiku, te otišao na studijsko putovanje u Hercegovinu i južnohrvatske krajeve, kada se i razbolio, što je bilo uzrokom njegove prerane smrti.

Godine 1885. u Matici hrvatskoj izabran je za urednika "Hrvatskih narodnih pjesama". U svojim Crticama iz povijesti hrvatske književnosti (I.- II.), Broz je prikazao najstarije hrvatske jezične i književne spomenike. Autor je studije o hrvatskome imperativu te više purističkih članaka (Filologičke sitnice). Godine 1889. povjerena mu je izradba pravopisnoga priručnika hrvatskoga jezika.

Ivan Broz je 1892. objelodanio svoje najvažnije djelo, Hrvatski pravopis, koji je, u Boranićevoj redakciji, izlazio do 1916. Taj pravopis, izrijekom baziran na Karadžić-Daničićevoj pravopisnoj koncepciji, no oblikovan ponajviše po uzoru na pravopisno djelo hrvatskoga filologa i pravaškog političara Marcela Kušara, utemeljilo je suvremeni hrvatski pravopisni standard, te ostali hrvatski pravopisni priručnici (uz izuzetak oktroiranih djela iz doba obje Jugoslavije i povratka na morfonološki propis u vrijeme NDH) u većini preskripcija uglavnom dotjeruju Brozovo prijelomno djelo u nijansama.

Najumjereniji filolog među tzv. hrvatskim vukovcima, Broz je ostavio dubokoga traga u konačnoj standardizaciji hrvatskoga jezika: zahvaljujući njemu, Hrvate nije zadesilo pravopisno dvojstvo koje je prijetilo uvedbom fonološki koncipiranoga pravopisa u Dalmaciji i Bosni (priručnik Frane Vuletića), a usvajanjem nekih propisa iz pravopisnoga standarda Zagrebačke škole (rastavljeni futur, pisanje stranih imena kao u izvorniku, izbjegavanje asimilacije po zvučnosti u više slučajeva (podcijeniti, odčepiti,..), morfonološki oblici u više slučajeva (mladac/mladci,..)) osigurao je i kontinuitet ponajviše sa starijom (poglavito Dubrovačkom) hrvatskom pravopisnom tradicijom, i ostvario bezbolni prijelaz na konačni oblik pravopisa ne izazvavši prosvjede koji su pratili jezične zahvate njegova suvremenika Tome Maretića, potaknute uglavnom jezičnopovijesnim nihilizmom potonjega spram hrvatske književne i jezične baštine.

Dobavljeno iz "http://hr.wikipedia.org../../../i/v/a/Ivan_Broz_2d06.html"

Kategorija: Hrvatski jezikoslovci

##### Views

- Članak
- Razgovor
- Trenutna inačica

##### Traži