Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti - Wikipedija

# Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti

### Izvor: Wikipedija

Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti (HAZU) čelna je hrvatska akademija. Utemeljitelj HAZU (prijašnje JAZU, Jugoslavenska akademija znanosti i umjetnosti) bio je Josip Juraj Strossmayer.

Već u 16. st. Hrvati su imali svoje akademije, znanstvene ustanove ili znanstvena društva najuglednijih i najučenijih ljudi, koji su uzeli sebi kao zadaću da svojim izdanjima, raspravama i povremenim akademičkim sastancima stalno daju nove poticaje znanstvenom istraživanju i gojenju čiste znanosti, umjetnosti i moralnih vrlina. Pripreme za osnutak današnje Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u Zagrebu (HAZU) učinjene su u sam osvit hrvatskoga narodnog preporoda. Preporodne zamisli o osnivanju "učenog društva" izrečene u prvim desetljećima prošloga stoljeća u skladu s težnjama prvaka narodnoga buđenja, oblikovane su u zaključke Hrvatskoga sabora iz 1836. pa potom 1843, 1845. i 1847. godine, koje su vodile prema osnivanju ustanove od općeg nacionalnog značenja, najviše znanstvene i umjetničke ustanove: akademije znanosti.

Revolucionarni su događaji sljedećih godina i potom apsolutizam unutar Austro-Ugarske monarhije odgodili na više od deset godina izvršenje navedenih odluka. Nakon tzv. Luksemburškog manifesta cara Franje Josipa I. donekle se liberalizira politički i društveni život, pa novi Ustav od 1860. osigurava neovisan Hrvatski sabor. U tu svrhu sazvana Banska konferencija bila je važna i za osnivanje nacionalne akademije. Temelje HAZU položio je Josip Juraj Strossmayer, 10. prosinca 1860, kada je prvoj Banskoj konferenciji uputio pismenu darovnicu i dao novčani prilog (50.000 forinti) nužan za zakladu akademije. Njegov primjer ubrzo slijedi cijela Hrvatska. Upravo izabrani Hrvatski sabor 15. travnja 1861. već 20. travnja iste godine jednoglasno prihvaća Strossmayerov prijedlog o osnutku Akademije znanosti i stavlja je u svoju zaštitu. Tada su prihvaćena Pravila i u obliku zakonskoga prijedloga poslana kralju na sankciju, koji ih potvrđuje tek 7. kolovoza 1863. uz zahtjev za promjenom određenih tekstualnih izričaja. Novoizabrani Sabor 1865. prerađuje Pravila i kralj ih odobrava 4. ožujka 1866. Odmah zatim vladar je potvrdio i prvih 14 (od 16) pravih članova Akademije.

Na sjednici 26. srpnja 1866. članovi prihvaćaju Poslovnik te biraju Josipa Jurja Strossmayera za pokrovitelja, a kanonika i povjesničara Franju Račkoga za prvog predsjednika. Nacionalna akademija znanosti i umjetnosti u svojim je početnim danima uzela ime akademije Slavorum meridionalium (južnoslavenska) kao iskaz romantično-utopijskog pogleda na slavensko jedinstvo europskog juga, da bi tek u doba samostalne Hrvatske (ne računajući odluku o hrvatskom imenu iz vremena Banovine Hrvatske i razdoblja [[NDH]) u potpunosti zadobila narodno ime koje i danas nosi u skladu s riječima Franje Račkoga: "Naša je Akademija osnovana ponajprije da hrvatskomu narodu služi, da ispituje njegov jezik, njegovu povijest i književnost, domovine njegove prirodne odnošaje."

## [uredi] Predsjednici HAZU

- Franjo Rački (1866.-1886.)
- Pavao Muhić (1887.-1890.)
- Josip Torbar (1890.-1900.)
- Tadija Smičiklas (1900.-1914.)
- Tomislav Maretić (1915.-1918.)
- Vladimir Mažuranić (1918.-1921.)
- Gustav Janaček (1921.-1924.)
- Gavro Manojlović (1924.-1933.)
- Albert Bazala (1933.-1941.)
- Tomo Matić (1942.-1946.)
- Andrija Štampar (1947.-1958.) - JAZU
- Grga Novak (1958.-1978.) - JAZU
- Jakov Sirotković (1978.-1991.) - JAZU
- Ivan Supek (1991.-1997.)
- Ivo Padovan (1997.-2003.)
- (Milan Moguš) (2003.-???)

## [uredi] Vanjske poveznice

- Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti

Dobavljeno iz "http://hr.wikipedia.org../../../h/r/v/Hrvatska_akademija_znanosti_i_umjetnosti.html"

Kategorije: Hrvatska | Akademije znanosti i umjetnosti

##### Views

- Članak
- Razgovor
- Trenutna inačica

##### Traži

##### Drugi jezici

- Deutsch
- English
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Slovenščina