# Adács

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Koordináták: é. sz. 47°41′28.1’’ k. h. 19°58′28.74’’

Adács
Régió | Észak-Magyarország
Megye | Heves
Kistérség | Gyöngyösi
Rang | község
Terület | 37,94 km²
Népesség

- Összesen: 2944 fő (2001)
- Népsűrűség: 77,60 fő/km²

Irányítószám | 3292
Körzethívószám | 37
Térkép é. sz. 47°41′28.1’’ k. h. 19°58′28.74’’ | település Mo. térképén

Adács: község Heves megyében, a Gyöngyösi kistérségben.

## [szerkesztés] Fekvése

A Jászság északi szélén fekszik, kétbeltelkes falu.

- Lakosság száma: 2917 fő
- Belterület: 216ha
- Külterület: 3578ha

Adács Heves megye délnyugati részén fekszik. Közúton Gyöngyösről, Budapest-Miskolc kettősvágányú vasútvonalon, és az M3-as autópályán közelíthető meg. Éghajlata mikroklimatikus. A falu tengerszint feletti magassága a 120m-t nem éri el. Magán a községen víz nem folyik keresztül. Növény és állatvilága alföldi jellegű. Erdő területe csekély.

## [szerkesztés] Története

Már a késő bronzkorban lakott terület volt, melyet a falu határában feltárt temető bizonyít. A honfoglalás után az Aba nemzetség szállásbirtoka volt. A 15. században vámszedő hely volt, a 18. századtól a Batthyány család birtokolta.

A késő bronzkorban lakott terület volt. Tóparti határában temetőt tártak fel: a leletanyaga az Egri Vármúzeumban található. Az írott források 1323-ban Adach névalakban említették. Az Aba nemzettség birtoka volt. 1323-ban a király Kompolthy Imrének adományozta. 1406-ban a Visontai család is szerzett birtokrészeket. 1426-ban a vámszedésre jogosult település a Palóczyak kezére került. E család kihalása után Ráskay Zsigmond, őt követően Perényi Péter, majd Bebek Ferenc birtokában volt. 1614-től Bosnyák Tamás füleki várkapitány, ezután Balassa Imre örökölte. 1683 után Koháry István kapta birtokul. 1746-ban gróf Illésházy József vásárolta meg a falut, s 1759-ben gróf Batthyány György örökölte. Ettől kezdve másfélszáz éven keresztül a Batthyány család volt a földbirtokos.

A falu helye a középkorban egyes források szerint a Telek-dűlőben feküdt, 1706-ban a falu elpusztult, lakói 1712-ben költöztek a jelenlegi helyre.

1773-ban használt községi pecsétnek címeralakja sarló, ekevas meg búzakéve, körirata: Adacsi pecsetnyomo.

## [szerkesztés] Infastruktúra, gazdaság

A teljes infastruktúra kiépült a községben. A villamosítást 1966-ban fejezték be. Valamennyi lakás vezetékes ivóvízzel van ellátva. A gázbekötésre 1990-ben került sor. 2005-ben kiépült s szennyvízhálózat és a kábeltévé rendszer. A vállalkozások köre viszonylag szűk. A megélhetési lehetőséget tekintve ma már a legnagyobb munkáltató a MÁV, sokan Visontára vagy Gyöngyösre járnak el dolgozni.

A község határában található a halastó, kedvelt kirándulóhely. A tó mellett közel százötven kis üdülő épült az elmúlt években.

## [szerkesztés] Nevezetességei, rendezvényei

- Római katolikus templom, kora barokk stílusú, a főoltára késő gótikus stílusú.

  A templomot Koháry István építette 1742-ben, eredetileg torony nélkül. A Szent Jakab apostol tiszteletére szentelt templomot 1789 után tornyos homlokzattal bővítették, ma műemlék jellegű.

- A templom előtti kőkereszt (1807)
- Szt. Magdolna-kereszt (1801)
- Nepomuki Szent János-szobor (1779)
- Több műemléknek nyilvánított lakóház található, melyek a XIX század népi építkezésének emlékei.
- József Attila Művelődési Ház
  - Határon Túli Magyarok Találkozója
  - Országos Színjátszó Fesztivál

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

- Adács Önkormányzatának honlapja
- Adács a Vendégvárón
- Közszolgálati címtár
- Adács digitális térképe

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../a/d/%C3%A1/Ad%C3%A1cs.html"

Kategória: Heves megye települései

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés