# Abház ábécé

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Az abház ábécé (saját nyelvén: аҧсуа aлфaвит vagy аҧсуа анбан - ez utóbbi a grúzból ered) az abház nyelv írására használatos.

A 19. századig az abház nem volt írott nyelv. Az első abház ábécét 1862-ben alakították ki a cirill írásból, ekkor 37 betűt tartalmazott, 1909-ben ezt 55 betűre bővítették. 1926-tól 1928-ig egy 75 betűs latin írást használtak. 1928-ban ezt az írást lecserélték a grúz ábécére, melyet egészen 1954-ig használták, ezek után tértek át a ma is használt cirill ábécére.

## [szerkesztés] Az abház ábécé és átírásai

nagybetű | kisbetű | ISO 9[1] | KNAB[2] | ALA/LC[3] | TITUS[4]
--- | --- | --- | --- | --- | ---
А | а | a | a | a | ā
Б | б | b | b | b | b
В[5] | в | v | v | v | v
Г | г | g | g | g | g
Гь | гь | g' | gj | g' | g'
Ҕ | ҕ | ğ | ġ | gh | ɣ
Ҕь | ҕь | ğ' | ġj | gh' | ɣ'
Д | д | d | d | d | d
Дә | дә | da̋ | dw | dẇ | d°
Џ | џ | d̂ | dž | j | ǯ
Џь | џь | d̂' | dź | j' | ǯ'
Е | е | e | e | e | e
Ҽ | ҽ | c̆ | č | ćh | č
Ҿ | ҿ | c̦̆ | ç̌ | ćh́ | č̣
Ж | ж | ž | ž | zh | ž
Жь | жь | ž' | ź | zh' | ž'
Жә | жә | ža̋ | žw | zhẇ | ž°
З | з | z | z | z | z
Ӡ | ӡ | ź | dz | dz | ӡ
Ӡә | ӡә | źa̋ | dzw | dzẇ | ӡ°
И | и | i | i | i | i[6], j[7]
К | к | k | ķ | k | ḳ
Кь | кь | k' | ķj | k' | ḳ'
Қ | қ | ķ | k | k̇h | k
Қь | қь | ķ' | kj | k̇h' | k'
Ҟ | ҟ | k̄ | q | q | q̇
Ҟь | ҟь | k̄' | qj | q' | q̇'
Л | л | l | l | l | l
М | м | m | m | m | m
Н | н | n | n | n | n
О | о | o | o | o | o
Ҩ | ҩ | ò | ÿ | w | ʿ°
П | п | p | ṗ | p | ṗ
Ҧ | ҧ | ṕ | p | ph | p
Р | р | r | r | r | r
С | с | s | s | s | s
Т | т | t | ţ | t | ṭ
Тә | тә | ta̋ | ţw | tẇ | ṭ°
Ҭ | ҭ | ț | t | th | t
Ҭә | ҭә | ța̋ | tw | thẇ | t°
У | у | u | u | u | w[8], u[9], °[10]
Ф | ф | f | f | f | f
Х | х | h | x | kh | x
Хь | хь | h' | xj | kh' | x'
Ҳ | ҳ | h̦ | h | ḣ | ḥ
Ҳә | ҳә | h̦a̋ | hw | ḣẇ | ḥ°
Ц | ц | c | c | ts | c
Цә | цә | ca̋ | cw | tsẇ | c°
Ҵ | ҵ | c̄ | ç | tṡ | c̣
Ҵә | ҵә | c̄a̋ | çw | tṡẇ | c̣°
Ч | ч | č | ć | ch | č'
Ҷ | ҷ | c̦ | ḉ | ċh | č̣′
Ш | ш | š | š | sh | š
Шь | шь | š' | ś | sh' | š'
Шә | шә | ša̋ | św | shẇ | š°
Ы | ы | y | y | y | ə

#### [szerkesztés] Megjegyzések

1. ↑ ISO 9:1995, International Organization for Standardization, 1995
2. ↑ Kohanimeandmebaas, 2003-04-20
3. ↑ America Library Association & Library of Congress, Washington, 1997
4. ↑ Thesaurus Indogermanischer Text- und Sprachmaterialien, 2000
5. ↑ Csak idegen eredetű, illetve tájnyelvi szavakban fordul elő.
6. ↑ mássalhangzó mellett
7. ↑ magánhangzó mellett
8. ↑ magánhangzó mellett
9. ↑ mássalhangzó mellett
10. ↑ гу, ҕу, ку, қу, ҟу kombinációkban

## [szerkesztés] Külső hibatkozások

- Omniglot.com
- Transliteraion of Non-Roman Scripts

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../a/b/h/Abh%C3%A1z_%C3%A1b%C3%A9c%C3%A9.html"

Kategóriák: Cirill eredetű ábécék | Grúzia

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Аҧсуа
- Deutsch
- Esperanto
- Galego
- Иронау
- Русский
- 中文