# Csengery József

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Csengery József (Vily, 1796. február 19. - Sárospatak, 1850. augusztus 18.) tanár

## [szerkesztés] Élete

Tanult Sárospatakon és 1812. július 16. az akadémikus ifjak közé iratott; 1818-ban a német nyelv tanulása végett a Szepességre ment; 1824. júliusában a világtörténet, oklevéltan és latin irodalom tanárául választatott; egy évet Bécsben töltött, mire 1825. szeptember 17. elfoglalta tanári székét Sárospatakon.

## [szerkesztés] Munkái

1. Halotti beszéd arról, kinek neve marad fel e földön örökre. Sárospatak, 1832. (Kézy Mózes felett 1831. decz. 4. Zsarnay Lajos beszédével együtt.)

2. Az egyetemes történettudomány vázlata. U. ott, 1843.

Irt latin nyelven diplomatikát is, melyet Ormós László fordított le magyarra 1832-ben és jegyzetekkel kisért.

Történeti dolgozata Báthory Zsófiáról megjelent a Felső Magyarországi Minervában (1831.)

## [szerkesztés] Források

- Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái, Arcanum, Budapest, 2000, ISBN 9638602996

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../c/s/e/Csengery_J%C3%B3zsef_8e98.html"

Kategória: 19. századi magyar pedagógusok

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés