# Békés megye

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

BÉKÉS MEGYE
Országrész | Délkelet-Magyarország |
Megyeszékhely | Békéscsaba
Terület | 5631,05 km2
Népesség | 392 000 fő
Népsűrűség | 69,6 fő/km2
Települések száma | 75

Békés megye Magyarország egyik megyéje. Északról Hajdú-Bihar megye határolja, nyugatról Jász-Nagykun-Szolnok és Csongrád megyék, délről és keletről a román határ. Székhelye Békéscsaba.

## [szerkesztés] Jelentősebb látnivalók

## [szerkesztés] Földrajz

Békés megye az Alföldön helyezkedik el, területe sík, jó termőtalaj. Éghajlata rendkívül változatos, az országos átlaghoz képest szélsőséges. Az éves átlagos csapadék 645 mm. Legjelentősebb ásványkincse a földgáz, az ország készletének kb. egyötöde.

### [szerkesztés] Nagyobb folyóvizei

- Körös
- Maros
- Berettyó

### [szerkesztés] Nagyobb állóvizei

### [szerkesztés] Legmagasabb pontjai

### [szerkesztés] Legalacsonyabb pontja

## [szerkesztés] Gazdaság

## [szerkesztés] Történelme

A terület lakott volt már az i. e. 5.-4. évezredben is (Körös-kultúra). Az i. e. I. évezredben készülhetett a Nagytatársánc nevű földvár. A honfoglalás előtt rengeteg különböző törzs élt a területen: szkíták, kelták, gepidák, szarmaták, avarok. A honfoglalás után a Vata nemzetség birtoka volt, a létrejövő királyi vármegye székhelye Békés lett.

A 15. század elején felépült a gyulai vár. Gyula ekkor a megye legjelentősebb települése volt, később Mátyás király megyeszékhelynek nevezte ki. A török elleni harcban a gyulai végvár fontos szerepet játszott, 1566-ban azonban elfoglalták. A török pusztítás következtében a megye rengeteg települése elpusztult.

A 18. század elején, a törökök kiűzése és a Rákóczi-szabadságharc után a megye elkezdett újra benépesülni, nemcsak magyarokkal, hanem szlovákokkal (Békéscsaba, Endrőd, Szarvas, Tótkomlós), szerbekkel (Battonya), németekkel (Németgyula, Elek), románokkal (Kétegyháza). Az idegen lakosság a 19. század közepére nagyrészt asszimilálódott. 1858-ban kiépült a vasúti fővonal, ami összeköti Békéscsabát Pesttel. A megye fejlődött, főleg mezőgazdasági szempontból kedvező adottságainak köszönhetően.

Az I. világháború után Békés megye településeinek át kellett venniük a Romániához került városok szerepét, emiatt Békéscsaba gyors fejlődésnek indult.

1950-ben a megye lakossága 472 ezer fő volt (az eddigi legmagasabb). A megyeszékhely ettől az évtől kezdve Békéscsaba. Az 1960-as évekre, ahogy az ország más részeiben, úgy Békés megyében is jellemző az ipartelepítés és a városok népességnövekedése.

## [szerkesztés] Települései

Békés megye településszerkezete alföldi jellegű, jellemző a kevés, nagy lélekszámú és kiterjedésű község, valamint a tanyák. A népesség 70%-a él városokban, 17%-a a megyeszékhelyen.

### [szerkesztés] Megyei jogú városok

- Békéscsaba (megyeszékhely)

### [szerkesztés] Városok

(Népesség szerinti sorrendben, a 2001-es népszámlálás adatai szerint)

Gyula (32 967) |  | Vésztő (7656)
Orosháza (32 052) |  | Mezőkovácsháza (7026)
Békés (21 657) |  | Battonya (6747)
Szarvas (18 563) |  | Tótkomlós (6638)
Gyomaendrőd (15 523) |  | Füzesgyarmat (6565)
Mezőberény (11 551) |  | Mezőhegyes (6355)
Sarkad (10 959) |  | Csorvás (5765)
Szeghalom (10 201) |  | Elek (5583)
Dévaványa (8986) |  |

### [szerkesztés] Községek, nagyközségek

Almáskamarás |  | Doboz |  | Kardoskút |  | Köröstarcsa |  | Méhkerék |  | Szabadkígyós
Békéssámson |  | Dombegyház |  | Kaszaper |  | Körösújfalu |  | Murony |  | Tarhos
Békésszentandrás |  | Dombiratos |  | Kertészsziget |  | Kötegyán |  | Nagybánhegyes |  | Telekgerendás
Bélmegyer |  | Ecsegfalva |  | Kétegyháza |  | Kunágota |  | Nagykamarás |  | Újkígyós
Biharugra |  | Gádoros |  | Kétsoprony |  | Lőkösháza |  | Nagyszénás |  | Újszalonta
Bucsa |  | Gerendás |  | Kevermes |  | Magyarbánhegyes |  | Okány |  | Végegyháza
Csabacsűd |  | Geszt |  | Kisdombegyház |  | Magyardombegyház |  | Örménykút |  | Zsadány
Csabaszabadi |  | Hunya |  | Kondoros |  | Medgyesbodzás |  | Pusztaföldvár |  |
Csanádapáca |  | Kamut |  | Körösladány |  | Medgyesegyháza |  | Pusztaottlaka |  |
Csárdaszállás |  | Kardos |  | Körösnagyharsány |  | Mezőgyán |  | Sarkadkeresztúr |  |

## [szerkesztés] Lásd még

- Békés megye kistérségei

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

- Hivatalos oldal
- A Vendégváró.hu cikke
- Startlap linkgyűjtemény
- Régiós szálláskereső

| Ez a magyar közigazgatási lap még csak csonk (azaz erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../b/%C3%A9/k/B%C3%A9k%C3%A9s_megye.html"

Kategóriák: Magyarország megyéi | Csonkok (magyar közigazgatás) | Csonkok 2005 januárjából

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- Български
- English
- Deutsch
- Esperanto
- Suomi
- Română