# Chicago

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Chicago, Illinois
A Downtown egy része, középen a Sears Tower

zászlaja | címere

Becenév: "Windy City (angol: „Szeles város”)"
Mottó: ": „Urbs In Horto” (Latin: „Város a kertben”), „I Will”"
Elhelyezkedése
A város elhelyezkedése Chicagoland-en belül, Illinois államban
Koordinátái: é. sz. 41°54′00’’ ny. h. 87°39′00’’
Kormányzat
Ország Állam Megye | USA Illinois Cook és DuPage
Alapítás évei | 1795 (1812-ben elpusztult) 1833. augusztus 12. (újra)
Polgármester | Richard M. Daley
Földrajzi jellemzői
Területe |
--- | ---
Teljes | 606,2 km²
-szárazföld | 588,3 km²
-víz | 17,9 km²
Elővárosokkal | 2 122,8 km²
Vonzáskörzet | 28 163 km²
Magasság | 179 m
Népesség |
Város (2005) | 2 842 518 fő
Elővárosokkal | 8 711 000 fő
Agglomeráció | 9 391 515 fő
Népsűrűség | 4 867 fő/km²
Időzóna Nyáron (DST) | CST (UTC-6) CDT (UTC-5)

Várossá vált | 1837. március 4-én

Weboldal: http://egov.cityofchicago.org/

Chicago ( hallgat), becenevén A szelek városa, vagy Szeles város, (Windy City) vagy Chi-town (szleng) az Amerikai Egyesült Államok harmadik legnépesebb városa, a Nagy-tavak egyikének, a Michigan-tónak a partján fekszik, Illinois államban. Kül- és elővárosaival együtt népessége majdnem 10 millió, területe pedig a környező két államba, Indianaba és Wisconsinba is átnyúlik.

## [szerkesztés] Nevének eredete

A környéket benépesítő Potawatomi indiánok a város mai területén fekvő mocsaras területeket saját nyelvükön „Checagou”-nak (fokhagyma, vad hagyma) nevezték, az ide érkező európai telepesek ezt a szót használták az itt futó folyóra is, de kezdetben még „Chetagu”-nak vagy „Shikago”-nak írták, a jelenlegi írásmód csak a város alapításakor rögzült.

Chicago eddigi történelme során rengeteg becenevet kapott, ezek közül a legismertebb talán a Szeles város (Windy city), melyet feltehetőleg az 1880-as években kapott egy new yorki laptól, az 1893-as Világkiállítás helyszínéről folyó viták során a város időjárásának kifigurázása céljából, ám a vicc fordítva sült el, a chicagóiaknak annyira megtetszett, hogy átvették és csakhamar a város kedvenc öndefiníciójává vált.

## [szerkesztés] Története

  Fő szócikk: Chicago történelme

#### [szerkesztés] Kezdetek

A Potawatomi indiánok által lakott területen első 'európai' telepesként egy afrikai származású haiti személy, Jean-Baptiste Pointe du Sable telepedett le a helyi törzsfőnök lányával kötött házassága révén, az 1770-es évek elején. Származása miatt az amerikai függetlenségi háború nagy részében egy detroiti börtönben raboskodott, ahonnan csak nem sokkal a háború vége előtt szabadulhatott. Ezután hazatért ugyan, 1795-ben létrehozott egy kereskedelmi pontot (trading post) a mai Chicago területén, de 1800-ban ismeretlen okokból tovább állt nyugat felé.

Három évvel később (1803) az amerikai hadsereg Fort Dearborn néven épített egy erődöt a korábbi kereskedelmi pont helyén, mely azonban az 1812-es háború során elpusztult. Miután a britek bevették, a lakosokat börtönbe zárták, majd az erődöt földig rombolták, ezt követően egészen 1833-ig nem települt ide senki.

#### [szerkesztés] Újraalapítás

1833. elején 350 telepes költözött a Chicago folyó partján fekvő egykori Fort Deaborn helyére. Telepüket még abban az évben, augusztus 12-én, Chicago néven önálló településsé szervezték. A község néhány év alatt közel négyezressé nőtt, így 1837. március 4-én városi rangra emelkedett, azon a napon, mikor Illinois állam részévé vált.

Kiváló földrajzi elhelyezkedése folytán a nyugat felé terjeszkedő Amerikai Egyesült Államok fő kiindulópontjává vált. 1848-ban nyitották meg az Illinois és Michigan Csatornát, mely a Nagy-tavakat kötötötte (és köti össze) a Mississippi folyóval, ezáltal megnyílt az út dél felé, egészen a Mexikói-öbölig. Szintén ebben az évben készült el az első vasútvonal is, ennek köszönhető, hogy 1890-re Amerika második legnagyobb városává nőtte ki magát, mintegy 1,1 millió ember otthonát jelentve.

Chicago az eredeti kiindulópontja a később legendássá vált 66-os útnak és a szintén legendássá vált, a keletet a nyugattal összekötő Transzkontinentális vasútvonalnak is.

Az 1860-as elnökválasztáson a Republikánus párt itt mutatta be saját jelöltjét, Abraham Lincolnt a posztra, aki később el is nyerte az elnöki széket, intézkedéseivel nem sokkal később kirobbantva az amerikai polgárháborút. A polgárháború alatt semmilyen katonai eseményre nem került sor a városban, vagy környékén.

#### [szerkesztés] A nagyváros

A Home Insurance Building, a világ első felhőkarcolója

1871. október 8-a és 10-e között pusztított az Egyesült Államok egyik legnagyobb XIX. századi katasztrófájának számító nagy chicagói tűzvész, 125 halottat és egy teljesen leégett belvárost hagyva maga után. Az újjáépítés az amúgy is prosperáló város gazdaságának egy újabb lökést adott, a város lakossága 1870 és 1900 között 299 000-ről közel 1,7 millióra duzzadt. A világ első felhőkarcolója, a Home Insurance Building is itt épült fel 1885-ben. A maga 10 emeletével és 42 méteres magasságával egészen 1890-ig a világ legmagasabb épületének számított, 1931-ben bontották le.

1886. május 1-jén a munkás szakszervezetek sztrájkot szerveztek a nyolc órás munkaidő bevezetéséért, melyet május 4-én az azóta legendássá vált Haymarketi zavargás zárt le, mikoris a tüntető munkások közé vegyült anarchisták egy bombát dobtak a rendőrök közé, akik viszonzásul azonnal tüzet nyitottak. Több tucat sebesült maradt a helyszínen, akik félve a letartóztatástól nem mentek korházba. Összesen 11 ember (7 rendőr és 4 tüntető) vesztette életét, a későbbi perek során nyolc szocialista-anarchistát állítottak bíróság elé Mathias J. Degan rendőr meggyilkolásának vádjával. Louis Lingg, August Spies, Albert Parsons, Adolph Fischer, és George Engel halálos ítéletet kapott, míg másik három társuk Michael Schwab és Samuel Fielden életfogytiglani illetve Oscar Neeble 15 éves börtönbüntetést kaptak, de mindhárman kormányzói kegyelem útján 1893-ban kiszabadultak.
A május elsejei ünnep (a munka ünnepe) erre az eseményre emlékszik.

A hatékony lobbizásnak köszönhetően Chicago rendezhette meg az 1893-as Világkiállítást, melyen egyúttal Amerika felfedezésének 400. évfordulóját is ünnepelték. A kiállítás helyszínének vitája során kapta a város a new yorki újságíróktól a szeles város (Windy City) gúnynevet, ám a vicc fordítva sült el, a chicagóiaknak annyira megtetszett, hogy átvették és csakhamar a város kedvenc öndefiníciójává vált. Az esemény mintegy 27,5 millió látogatót vonzott, mind a mai napig az egyik legsikeresebb világkiállítást produkálva és óriási hatást gyakorolva a kor építészetére és designjára. (Innen indult hódító útjára a magasépítészet, Amerika és a világ számos pontján jelentek meg a chicagói mintára épült és addig szinte kizárólag Chicagóban fellelhető felhőkarcolók.)

#### [szerkesztés] XX. század

State Street, 1907 körül

A gyors növekedés valamint a rengeteg gyár és üzem teljesen tönkretette a Michigan-tó vizét, mely a XX. század elejére komoly problémává terebélyesedett, a város már nem volt képes elegendő ivóvízzel ellátni lakóit. A problémát 1900-ban egy zsiliprendszer kiépítésével oldották meg, a Chicago folyó folyásirányát megfordítva az Illinois folyóba, így a szennyvíz már nem a tóba ömlött.

Az 1920-as évek kétes hírnevet hoztak Chicagónak, mikor a gengszterháborúkból győztesen kikeveredő Al Capone gyakorlatilag a teljes várost az irányítása alá vonta egészen 1931-es bebörtönzéséig.

A nagy fekete-amerikai migráció idején (1914-1950 között, mikor több millió déli fekete indult északra az első, majd a második világháborúba távozott illetve ott elesett katonák munkahelyeinek betöltésére) több ezer déli fekete települt be a városba, óriási lökést adva a zenei életnek. Itt kapta nevét és indult világhódító útjára a jazz.

1942. december 2-án a szigorúan titkos Manhattan-terv keretében a Chicagói Egyetem laborjában végezték a világ első irányított nukleáris láncreakcióját.

1973. május 3-án nyitotta meg kapuit az 527 méter magas Sears Tower, mely mind a mai napig a világ legmagasabb épülete, Chicago egyik szimbóluma, jelképe.

Az 1950-es évek elejétől kezdve a város közép és felső osztályának egy jelentős része (mintegy 700 000 ember) költözött ki a kül- és elővárosokba, de az amerikai 'trenddel' szemben a kiürült, illetve elszegényedett városrészek az 1990-es évek óta folyamatosan kezdenek feléledni, folyamatosan tér vissza beléjük az élet.

A belváros (Downtown) és a Michigan-tó panorámája

## [szerkesztés] Fekvése, földrajza

Műhold felvétel Chicago és környékéről, összefoglaló nevükön Chicagolandról

Chicago Illinois állam északkeleti és a Michigan-tó délnyugati pontjainak találkozásánál, a Michigan-tó partján, a kontinentális vízválasztó vonalán, a chicagói hordúton (természetes vízlefolyás) fekszik, mely hordút köti össze a Nagy-tavak és a Mississippi folyó vízgyűjtő területét. Ennél fogva nem meglepő, hogy egy hajózható csatorna mellett (mely a Chicago folyót köti össze a Des Plaines folyóval) két szintén hajózható folyó (Chicago és Calumet folyó) fut keresztül a városon. Chicago hivatalos földrajzi koordinátái é. sz. 41°53′0’’ ny. h. 87°39′0’’

Az 1830-as években ide érkező telepesek a Chicago folyó torkolatánál építették fel első otthonaikat. Az azóta eltelt idő alatt Chicago rengeteget terjeszkedett, a legutóbbi felmérés szerint ma összesen 606 1 km² kiterjedésű, melyből 588,3 km² a szárazföld és 17,8 km² a vízfelület (az összterület 2,94%-a).

A város teljesen sík terepre épült, átlagosan a tengerszint felett 176 méterrel fekszik. Legalacsonyabb pontja 176 m (a Michigan-tó partján), míg legmagasabb pontja 224 m, mely egy töltés, a város legdélibb részén. (é. sz. 41°39′18’’ ny. h. 87°34′44’’).

A környezetében futó több kisebb törésvonal miatt az első feljegyzett földrengés (1804) [1] óta több újabb is megrázta a várost, legutóbb egy, a Richter-skála szerinti 4.3-es erősségű földmozgás okozott kisebb károkat néhány épület díszítésében 2004. június 28-án.

#### [szerkesztés] Klímája

  Fő szócikk: Chicago klímája

Hónap [2] | Jan | Feb | Márc | Ápr | Máj | Jún | Júl | Aug | Szept | Okt | Nov | Dec | Éves átlag
--- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | ---
Max. átlag | −1 °C | 1 °C | 7 °C | 14 °C | 20 °C | 26 °C | 28 °C | 27 °C | 23 °C | 17 °C | 8 °C | 1 °C | 15 °C
Min. átlag | −10 °C | −7 °C | −2 °C | 3 °C | 8 °C | 13 °C | 17 °C | 16 °C | 12 °C | 5 °C | 0 °C | −6 °C | 4 °C
Csapadék | 55 mm | 45 mm | 77 mm | 93 mm | 94 mm | 109 mm | 94 mm | 98 mm | 82 mm | 69 mm | 84 mm | 67 mm | 77 mm

## [szerkesztés] Demográfia

Az amerikai nagyvárosoktól eltérően Chicagóban a fehér, a fekete illetve a spanyol ajkú lakosság közel azonos arányban van jelen, mely az államok egyik legnagyobb etnikai és kultúrális olvasztótégelyévé teszi. A városban élőket angolul Chicagoan-nak hívják.

Chicago lakosainak száma évtizedenként[3]
Évtized | Lakosság | Rangsor

1840 | 4470 | 92.
1850 | 29 963 | 24.
1860 | 112 172 | 9.
1870 | 298 977 | 5.
1880 | 503 185 | 4.
1890 | 1 099 850 | 2.

Chicago lakosainak száma évtizedenként
Évtized | Lakosság | Rangsor

1900 | 1 698 575 | 2.
1910 | 2 185 283 | 2.
1920 | 2 701 705 | 2.
1930 | 3 376 438 | 2.
1940 | 3 396 808 | 2.
1950 | 3 620 962 | 2.

Chicago lakosainak száma évtizedenként
Évtized | Lakosság | Rangsor

1960 | 3 550 404 | 2.
1970 | 3 366 957 | 2.
1980 | 3 005 072 | 2.
1990 | 2 783 726 | 3.
2000 | 2 896 016 | 3.

Chicago közel egy évszázadon át az Egyesült Államok második legnagyobb városa volt, mígnem a közel 40 éven át tartó folyamatos elvándorlás miatt (mintegy 700 000 ember költözött ki a városból) a harmadik helyre csúszott vissza, de még így is csupán New York és Los Angeles népesebb nála. Az elvándorlási folyamat az 1990-es években állt csak meg, azóta viszont folyamatos növekedés figyelhető meg a lakosság számát illetően mely révén a korábban elnéptelenedett városrészek ismét kezdenek megtelni élettel.

## [szerkesztés] Közigazgatás

Az egyik városi víztorony

  Fő szócikk: Chicago közigazgatása

Chicago Illinois állam Cook megyéjének közigazgatási központja. A városi közgyűlésbe az 50 választókerület 1-1 tagot delegál, melynek feje a polgármester, akit négyévente választ meg magának a lakosság, akárcsak a kincstárnokot és a hivatalnokokat is.

A városvezetés felkérésére a Chicagói Egyetem Szociológiai Tudományos Kutató Bizottsága az 1920-as években nagyszabású szociológiai felmérések útján Chicagót 75 kerületre osztotta fel, melyek határai és nevei nagyjából megegyeztek a környékek akkori elnevezéseivel és határaival. Ez a szám az 1950-es években az O'Hare Nemzetközi Repülőtér bekebelezésével előbb 76-ra, majd az 1980-as években a 3. kerület kettéosztásával 77-re nőtt.

Mára többen elavultnak tartják ezt a fajta felosztást, mivel sokkal inkább környékekre, negyedekre (neighbourhoods) mint kerületekre bontható a város. A jelenlegi kerülethatárok már nem tükrözik a város fejlődését, átrendeződését, határait, többnek az elnevezése lecserélődött, átalakult, esetleg „odébb tolódott” vagy épp egyszerűen kiment a közhasználatból.

Ezen környékek, negyedek között (melyek szintén 77-en vannak) esetenként óriási szociális, etnikai, kulturális, vagy más különbségek is előfordulhatnak.

  Lásd még: Chicago testvérvárosai

## [szerkesztés] Közlekedés

  Fő szócikk: Chicagói tömegközlekedés

A belváros szívén keresztülfutó Chicago folyó

Chicago az Amerikai Egyesült Államok közlekedési hálózatának egyik legfőbb csomópontja, egyben a világ harmadik legnagyobb belföldi kikötöje Hong Kong és Szingapúr után[4]. mely révén jelentős szerepet tölt be a világpiacon is.

A város utcái elsősorban az Amerikában megszokott négyzethálós minta szerint épültek a számozásuk (és a házszámok is) a „középen” fekvő két utcától, a State Street-től kelet-nyugati (East-West) irányban, illetve Madisontól az észak-déli (North-South) irányban indulnak. A városon keresztülhaladó, illetve az innen kiinduló autópályák (összesen hét) szintén rendelkeznek saját utcanévvel a város határain belül.

#### [szerkesztés] Tömegközlekedés

A tömegközlekedést szinte egészét a Chicago Transit Authority (CTA) bonyolítja 1947-es alapítása óta, közel 160 különböző buszjárattal és 8 felszíni vasútvonallal (HÉV). Ez utóbbit a chicagóiak „Chicago El”, „Chicago L”, „El”, „the 'L'” vagy „CTA Trains” néven emlegetik legtöbbször. Ehhez járul hozzá további 11 Metra HÉV vonal is, (ez egy magáncég), melyek a CTA 8 vonalából 6-ot használnak, így kötve össze a két rendszert. Ezekhez járul hozzá a Pace vállalat, mely néhány, kizárólag a várost a külvárosokkal összekötő buszjáratot üzemeltet.

#### [szerkesztés] Repülőterek

Chicagót három repülőtér szolgálja ki, melyből kettő nemzetközi és egy belföldi

- O'Hare Nemzetközi Repülőtér (a város területén belül, a 76. (O'Hare) kerületben)
- Gary/Chicago Nemzetközi Repülőtér (a Chicagótól 25 km-re fekvő Gary városában)
- Midway Repülőtér (kizárólag belföldi áruforgalmi, az 56. és a 64. kerület (Garfield Ridge és Clearing) területén fekszik)

## [szerkesztés] Kultúra

#### [szerkesztés] Művészetek

Chicago volt az otthona a XX. század egyik legmeghatározóbb modernista művészeti irányzatának, a Bauhausnak, pontosabban az amerikába való áttelepülése után a New Bauhausnak. Olyan művészek éltek és alkottak itt, mint Paul Klee, Vaszilij Kandinszkij, Moholy-Nagy László vagy épp Oskar Schlemmer.

Chicago a világ egyik építészeti központja, itt építették fel a világ első felhőkarcolóját, melynek hatására indult hódító útjára a magasépítészet.

#### [szerkesztés] Zene

Andy's Chicago Jazz Club

- Több zenei stílus szülőhelye: a Chicago blues, a Chicago soul és a Chicago house nevében is viseli eredetét.

- Jazz: Chicago a jazz világának egyik legmeghatározóbb helyszíne, az első otthona. Ez volt az első város, mely befogadta az új zenei irányzatot majd el is keresztelete azt „jass”-nek. Az írásmódot később jazz-re változtatták, mert a plakátokon rendszeresen lekaparták a „j” betűt, miáltal az „ass” (magyarul: segg) szó volt olvasható.

- A hagyományos zenei elemeket korszerű tánczenei motívumokkal ötvözték; itt használtak először elektromos gitárt.

- Rock & Alternatív: Az alternatív valamint a rock kultúrában is több ismert, népszerű banda otthona, többek között a SOiL, a Disturbed, a The Smashing Pumpkins vagy épp a Big Black székhelye is Chicago.

- R&B, Hip-Hop: A mai modern amerikai hip-hop kultúra több prominens figurája, úgymint Kanye West, R Kelly vagy épp Twista szintén itt élnek és alkotnak.

- Komoly: A Chicagói Szimfónikus Zenekar az Egyesült Államok egyik leghosszabb ideje működő és az egyik legnagyobb tiszteletnek örvendő zenekara.

#### [szerkesztés] Irodalom, film

Habár filmgyártása sem amerikai, sem világviszonylatban nem túl jelentős, mégis több világsikert aratott film is itt játszódik, az 1920-as, 1930-as évek gengsztereiről szóló filmek és könyvek, illetve más, népszerű show és sorozat színetere.

Filmek

Chucky, a Kegyetlen játékok című horror egyik főszereplője.

- Az ítélet éjszakája (1993)
- Álljon meg a nászmenet! (1997)
- Bazi nagy görög lagzi (2002)
- Birkanyírás (2002)
- Birkanyírás 2 (2004)
- Blues Brothers (1980)
- Blues Brothers 2000 (1998)
- Chicago (2002)
- Dick Tracy (1990)
- Én, a robot (2004)
- Kegyetlen játékok (1988)
- Kegyetlen játékok 2 (1990)
- Kampókéz (1992)
- Láncreakció (1996)
- Lánglovagok (1991)
  Paul McCrane Romano doktor szerepében a Vészhelyzetben.
- Ómen 2 (1978)
- Reszkessetek betörők (1990)
- Reszkessetek betörők 2 - részben (1992)
- Szakíts, ha bírsz (2006)
- Született gyilkosok - részben (1994)
- Tucatjával olcsóbb (2003)
- Wayne világa - részben (1992)
- Wayne világa 2 - részben (1993)

Sorozatok

- Vészhelyzet (1994 óta)
- Chicago Hope (1994-2000)
- Egy rém rendes család (1987-1997)
- The Jerry Springer Show (1991 óta)
- The Oprah Winfrey Show (1986 óta)

#### [szerkesztés] Múzeumok, kiállítások

Sue, a világ legteljesebb Tyrannosaurus Rex csontváza a Field Museum of Natural History előcsarnokában

- Chicago Cultural Center - (Chicagói Kultúrális Központ) - 1897-ben épült, mint Chicago első nyilvános könyvtára. Az épületben található a városba látogató túristák számára roppant hasznos 'Visitor Information Center', valamint több galéria és kiállítóterem. A Preston Bradley Hall látványossága egy 11,5 méter magas Tiffany üvegkupola.
- Chicago History Museum - Várostörténeti múzeum
- DuSable Museum of African-American History - A fekete-amerikai kultúrát bemutató múzeum
- Field Museum of Natural History - A város természettudományi múzeuma. Fő attrakciója Sue, a a világ legnagyobb és legteljesebb Tyrannosaurus rex csontváza, és a gyermekközpontú Egyiptom kiállítás.
- Freedom Museum - A szabadság múzeuma, teljes egészében az amerikai alkotmány első passzusának szentelve.
- Mexican Fine Arts Center Museum - A mexikói, latin-amerikai és chicano kultúrát mutatja be.
- Museum of Contemporary Art - Modern művészetek múzeuma, kizárólag 1945 után született alkotások találhatóak benne.
- Museum of Science and Industry in Chicago - Tudományos-tehnológiai múzeum, érdekessége egy II. világháborús tengeralattjáró és egy működő szénbánya.
- Peggy Notebaert Nature Museum - Ökológiai múzeum, a lepkekiállításuk egyedülálló
- Oriental Institute - a University of Chicago része, múzeum és oktatási intézmény is, a világ egyik legkiválóbb egyiptomi és közel-keleti gyűjteményével rendelkezik. Az intézet egyik tanára szolgált mintául Indiana Jones figurájához.

## [szerkesztés] Sport

Chicago két MLB-ben szereplő baseball csapattal (Chicago White Socks és Chicago Cubs), egy NFL-ben szereplő amerikai futball csapattal (Chicago Bears), egy MLS-ben szereplő focicsapattal (Chicago Fire), egy NBA-ben szereplő férfi (Chicago Bulls), és egy WNBA-ben szereplő női kosárlabda csapattal (Chicago Sky) valamint egy NHL-ben küzdő jégkorong csapattal (Chicago Blackhawks) is büszkélkedhet.

## [szerkesztés] Híres chicagóiak

Harrison Ford

A város szülöttei

- Ernest Hemingway - Irodalmi Nobel-díjas író
- Harrison Ford - színész
- Walt Disney - filmrendező, producer, rajzfilmkészítő
- Hugh Hefner - a Playboy alapítója, tulajdonosa
- Phillip Kaufman - filmrendező
- Hillary Rodham Clinton - Bill Clinton egykori amerikai elnök felesége
- Gillian Anderson - színésznő (Scully az X-aktákból)
- John Cusack - színész
- Chaka Khan - énekesnő
- R. Kelly - R&B dalszerző, énekes
- Donald Rumsfeld - az Amerikai Egyesült Államok jelenlegi honvédelmi minisztere
- Eddie Vedder - a Pearl Jam énekese
- Twista - rapper
- Kanye West - rapper
- James Belushi - színész
- John Belushi - színész
- Timothy Zahn - sci-fi író (Star Trek)

Al Capone

Chicagóban éltek, élnek

- John Malkovich - színész
- Miles Davis - jazzénekes
- Nat King Cole - zenész
- B. B. King - blues zenész
- Muddy Waters - legendás blues zenész
- George Pullman - vasúti iparmágnás, a hálókocsi feltalálója
- Enrico Fermi - olasz származású atomfizikus, Fizikai Nobel-díjas
- Moholy-Nagy László - az újjáalakult Bauhaus, a New Bauhaus egyik alapítója, igazgatója
- Jane Addams - Nobel-békedíjas szociológus, szociális munkás
- Saul Bellow - Nobel-díjas kanadai-amerikai író
- Al Capone - az 1920-as évek legrettegettebb gengsztere
- Hyman G. Rickover - admirális, a nukleáris meghajtású hajók szülőatyja
- Frank Lloyd Wright - A XX. század első felének egyik legkiemelkedőbb építésze
- Iggy Pop - zenész
- Jean-Baptiste Pointe du Sable - a város első alapítója

## [szerkesztés] Testvérvárosai

Egy kisebb vitorlásflotta kel át a felhúzott State Steel Bridge alatt

Chicagónak ma nem kevesebb, mint 26 testvérvárosa van[5].

- Varsó 1960 óta
- Durban 1973 óta
- Milánó 1973
- Oszaka 1973
- Casablanca 1982
- Sanghaj 1985
- Shengjang 1985
- Göteborg 1987
- Accra 1989
- Prága 1990
- Toronto 1991
- Kijev 1991
- Mexikóváros 1991

- Vilnius 1993
- Birmingham 1993
- Hamburg 1994
- Petah Tikva 1994
- Melbourne 1996
- Párizs 1996
- Galway 1997
- Moszkva 1997
- Lucerne 1998
- Athén 1997
- Delhi 2001
- Amman 2004
- Belgrád 2005

## [szerkesztés] Hivatkozások

A Wikimedia Commons tartalmaz Chicago témájú médiaállományokat.
Crown Fountain, a Millenium Parkban.

- A város hivatalos weboldala
- A városba látogatni szándékozóknak - Visitors' Center
- Chicago Sun-Times - a város elsőszámú napilapja
- Chicagói Magyarok Szervezete
- Chicagolandi Kereskedelmi Kamara
- Chicago híres hídjai
- Chicago részletes történelme a környék első megemlítésétől 1900-ig
- WikiSatellite kép a városról a WikiMapia-n

## [szerkesztés] Lábjegyzetek

1. ↑ 200th Anniversary of the First Recorded Chicago Earthquake (9/14/2004). Illinois State Geological Survey.
2. ↑ Chicago, Illinois - Summary (2006). Weatherbase.
3. ↑ Gibson, Campbell (June 1998). Population of the 100 Largest Cities and Other Urban Places in the United States: 1790 to 1990. U.S. Bureau of the Census - Population Division.
4. ↑ Madigan, p.52.
5. ↑ Sister Cities International, Inc.

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../c/h/i/Chicago.html"

Kategóriák: Az USA települései | Chicago

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- العربية
- Беларуская
- Български
- বাংলা
- Bosanski
- Català
- Česky
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- Suomi
- Français
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Bahasa Indonesia
- Ido
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- ქართული
- 한국어
- Latina
- Lietuvių
- Latviešu
- Македонски
- Nederlands
- Norsk (bokmål)
- Occitan
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Sicilianu
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Shqip
- Српски / Srpski
- Svenska
- தமிழ்
- Тоҷикӣ
- ไทย
- Türkçe
- Oyghurque
- Українська
- Tiếng Việt
- 中文