# Bród

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Bród címere

Bród (horvátul: Slavonski Brod) Horvátország hatodik legnagyobb városa, Bród-Szávamente megye (Brosdko-posavska) székhelye. Dél-Szlavónia legnagyobb városa 64 612 lakossal (2001).

## [szerkesztés] Fekvése

A város a Brodsko brdo domb és a Száva folyó között fontos utak kereszteződésében fekszik, a Száva folyó északi partján, stratégiai szempontból fontos átkelőhelyen a Bosznia és Hercegovina területén található Bosanski Brod felé. Fontos kereszteződés az autópálya posavinai szakaszán, vasúti csomópont – az E70 A3-as Zágráb–Lipovac–Belgrád autópálya és a Zágráb–Vinkovci–Belgrád vasútvonal is áthalad rajta. A városon haladnak át a Nyugat-Európát a Közel-Kelettel összeköő autóutak és vasútvonalak. Kikötője a Száva partján jelenleg épül. A Száva fölött átívelő közúti híd köti össze Bosznia és Hercegovinával.

A város közvetlen környezetében található a Migalovci vadászterület, a Jelas Polje halastavak, és a Petnja tó. Nincs messze a Dilj Gora hegység sem.

## [szerkesztés] Története

A római korban Marsonia néven ismerték. 1244 és 1934 között Brod na Savi volt a neve.

A középkori település a török korban elpusztult. A ferencesek 1694-ben építettek ide kolostort. Ez először fából készült, majd 1727-ben téglából és kőből újat építettek. 1715 és 1780 között a török határ védelmére a császár erődítmény építtetett ide Száva partjára, melyben 4000 fős őrség és 150 ágyú volt elhelyezve.

Az első gőzhajó 1846-ban érkezett ide és megindult a hajózás Bród és Sziszek, illetve Bród és Zimony között. 1879-ben, amikor az Osztrák-Magyar Monarchia bekebelezte Bosznia-Hercegovinát az osztrákok vasúti hidat építettek a Száván, melyen ércet, szenet és fát szállítottak. A híd megépültével a hajóközlekedés fontossága csökkent. Nagy esemény volt a városban, amikor Ferenc József császár 1910-ben hajón idelátogatott. 1941-ig ez volt az egyetlen híd a Száván Jaszenováctól Belgrádig. Ekkor a hidat a bevonuló németek előtt felrobbantották. Az új híd 1961-ben épült meg, de 1991-ben ez is súlyosan megsérült.

## [szerkesztés] Gazdaság

A mezőgazdaságban főként a gazdálkodás, szőlő-, gyümölcstermesztés jelentős. Iparában fontos szerepet játszik a fém-, fa- (bútor- és parkettagyártás), építőanyag- (mész), textil-, bőr-, ételipar (sörgyártás), valamint a nyomdászat.

Délkelet-Európa egyik legnagyobb acélgyára a Duro Dakovic konzorcium, melynek gyárai rengetegféle terméket gyártanak (főleg exportra): mozdonyokat és vasúti kocsikat, villamosokat, hidakat, nyugati típusú atomreaktorokat, mezőgazdasági gépeket, autóalkatrészeket. A cég a villamosgyártó Crotram konzorcium része.

Bród környéke ideális hely szőlőtermesztésre; a „Zdjelarević” borospince borai az egyik legjobbak egész Horvátországban. Európa több országába is exportálnak.

Egyre nő a szolgáltatóipar, különösen a turizmus szerepe, a város kulturális jelentősége miatt.

## [szerkesztés] Kultúra, látnivalók

A barokk kori erődítményt a Habsburgok építették a Száva túlsó partját már magához csatoló Oszmán Birodalom elleni védekezésül. Az erőd Vauban-stílusban épült, ami a 17. és 18. század egyik erődépítő mestere után kapta a nevét. Az erőd egyike Európa legjobb állapotban fennmaradt erődeinek, és az egyik legnagyobb volt osztrák erődítmény ebből az időből. Monumentalitásával a Splitben található Diocletianus-palota ellenpárja.

A ferences kolostor szintén barokk stílusban épült 1727-ben. Az 1720-as években filozófiai tanszék nyílt itt. 1787-ben a rend megszüntetésével el kellett hagyni és csak 1806-ban tértek vissza a közeli Diakovárból. Különösen a templomudvar és a templombelső szép (művészi oltár és festmények). Jelentős könyvtára is van. A kolostor műemlékvédelem alatt áll.

Említésre méltó még a plébániatemplom (1754-ben alapították, az első fatemplom 1758-ban készült el, 1770-ben a fából készült részeket Mária Terézia adományából kővel cserélték fel), a kórház épülete (1898-ban épült) és a Grand Hotel (1935).

Bród egyik jellengzetessége a gyönyörű főtér, Horvátország két vagy három legnagyobb főterének egyike. A tér Ivana Brlić Mažuranić nevét viseli, a híres gyermekkönyv-íróét. Az ő háza is a téren található. A tér számos kulturális rendezvénynek ad otthont minden évben, és gyönyörű kilátás nyílik róla a Szávára. A teret galériák, könyvesboltok, kávézók, night clubok, különböző boltok szegélyezik, nem messze tőle pedig a helyiek által „Kej”-nek nevezett, romantikus Száva-menti promenád található.

A város legfontosabb kulturális eseménye az „Ivana Brlić-Mažuranić tündérmeséinek világában” nevű gyermekfesztivál (április-május). Színészek és gyermekek előadásai tekinthetőek meg. A Bródi Körtáncot, a helyi néptáncbemutatót június közepén rendezik meg évente, a Hazafias Népdalok Fesztiválját pedig májusban. A Száva-művésztelep művészei [1] akvarelleket festenek.

## [szerkesztés] Oktatás

A városban található az eszéki egyetem mérnöki kara és az általános iskolai tanárokat képző főiskola. Nemsokára újabb karok is nyílnak.

## [szerkesztés] Híres szülöttei

Bródban több híres író és költő is született:

- Ivana Brlić-Mažuranić
- Dragutin Tadijanović
- Mia Čorak Slavenska
- Matija Mesić
- Vjekoslav Klaić
- Krunoslav Kern
- Zdravko Ćosić
- Predrag Goll
- Josip Majić [2]
- Vilim Buk [3]
- Branka Kijuk
- Stjepan Dujmović

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

- Slavonski Brod online, portál (horvát)
- Slavonski Brod linkgyűjtemény (angol, horvát)
- Slavonski Brod önkormányzata (horvát)
- CroMaps navigator: Térkép Slavonski Brod
- Slavonski Brod 1000+ képben – képgaléria (angol)
- Roman Military Diploma from Slavonski Brod (angol)

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../b/r/%C3%B3/Br%C3%B3d.html"

Kategóriák: Horvátország települései | Horvátország városai

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Български
- Česky
- Deutsch
- Français
- Hrvatski
- Nederlands
- Polski
- Română
- Русский
- Српски / Srpski
- Svenska