# Belarusz ábécé

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

A belarusz ábécé (belaruszul Беларускі альфабэт) a Belarusz Köztársaság egyik hivatalos nyelvének, a belarusznak az írására használatos. A cirill írásrendszer egy változata, a korai cirill ábécéből alakult ki a 16. század folyamán.

A belarusz ábécé
А а | Б б | В в | Г г | Д д | Е е | Ё ё | Ж ж | З з | І і | Й й
К к | Л л | М м | Н н | О о | П п | Р р | С с | Т т | У у | Ў ў
Ф ф | Х х | Ц ц | Ч ч | Ш ш | Ы ы | Ь ь | Э э | Ю ю | Я я | '

A belarusznak van egy tradicionális latin betűs írása is, ezt lásd a Łacinka ábécé című cikkben!

## [szerkesztés] A betűk neve és kiejtése

A belarusz nyelvben használt betűk és jelek
Nagybetű | Kisbetű | Név | IPA | X-SAMPA
--- | --- | --- | --- | ---
А | а | а [a] | [a] | /a/
Б | б | бэ [be] | [b] | /b/
В | в | вэ [ve] | [v] | /v/
Г | г | гэ [ɦe] | [ɦ] | /h\/
Д | д | дэ [de] | [d] | /d/
Е | е | е [je] | [je], [ʲe] | /je/, /'e/ vagy /_je/
Ё | ё | ё [jo] | [jo], [ʲo] | /jo/, /'o/ vagy /_jo/
Ж | ж | жэ [ʒe] | [ʒ] | /Z/
З | з | зэ [ze] | [z] | /z/
І | і | і [i] | [i], [ʲi], [ji] | /i/
Й | й | йот [jot] | [j] | /j/
К | к | ка [ka] | [k] | /k/
Л | л | эл [el] | [l] | /l/
М | м | эм [em] | [m] | /m/
Н | н | эн [en] | [n] | /n/
О | о | о [o] | [o] | /o/
П | п | пэ [pe] | [p] | /p/
Р | р | эр [er] | [r] | /r/
С | с | эс [es] | [s] | /s/
Т | т | тэ [te] | [t] | /t/
У | у | у [u] | [u] | /u/
Ў | ў | у нескладовае / у кароткае [u ɲeskladoˈvaje] vagy [u kaˈrotkaje] | [w] | /w/
Ф | ф | эф [ef] | [f] | /f/
Х | х | ха [xa] | [x] | /x/
Ц | ц | цэ [ʦe] | [ʦ] | /ts/
Ч | ч | чэ [ʧe] | [ʧ] | /tS/
Ш | ш | ша [ʃa] | [ʃ] | /S/
Ы | ы | еры [ˈjerɪ] | [ɪ] | /I/
Ь | ь | мяккі знак [ˈmʲakkʲi znak] | [ʲ] | /'/ vagy /_j/
Э | э | э [e] | [e] | /e/
Ю | ю | ю [ju] | [ju], [ʲu] | /ju/, /'u/ vagy /_ju/
Я | я | я [ja] | [ja], [ʲa] | /ja/, /'a/ vagy /_ja/
’ |  | апостроф [aˈpos.trof] | – | –

A belarusz írás csaknem teljesen fonetikus. Két, a nyelvben megtalálható mássalhangzóhoz nem tartozik külön betű, hanem két betű kombinációjaként írják őket. Ezek a дж /ʤ/ és a дз /ʣ/.

Bizonyos magánhangzók előtt (е, ё, і, ю, я) a mássalhangzók meglágyulnak (palatalizálódnak). A megelőző mássalhangzó lágyulását jelzi a lágyságjel (ь) is.

Az aposztróf azt jelzi, hogy a megelőző mássalhangzó nem palatizálódik. Például a п’ю szóban a п nem lágy, a ю kiejtése pedig [ju]: [pju].

A betűk átírása a 2000-ben elfogadott hivatalos nemzeti rendszert mutatja.

## [szerkesztés] Latin betűs átírás

nagybetű | kisbetű | NSR[1] | Łacinka[2] | GOST[3] | ISO 9[4] | ALA-LC[5] | BGN/PCGN[6] | WWS[7]
--- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | ---
А | а | a | a | a | a | a | a | a
Б | б | b | b | b | b | b | b | b
В | в | v | v | v | v | v | v | v
Г | г | h | h | h | g | h | h | h
Д | д | d | d | d | d | d | d | d
Е | е | ie, je[8] | ie, je[9], e[10] | e | e | e | ye | e
Ё | ё | io, jo[11] | io, jo[12], o[13] | ë | ë | io | yo | ё
Ж | ж | ž | ž | ž | ž | zh | zh | ž
З | з | z | z, ź[14] | z | z | z | z | z
І | і | i | i, ji[15] | i | ì | i | i | i
Й | й | j | j | j | j | ĭ | y | j
К | к | k | k | k | k | k | k | k
Л | л | l | ł, l[16] | l | l | l | l | l
М | м | m | m | m | m | m | m | m
Н | н | n | n, ń[17] | n | n | n | n | n
О | о | o | o | o | o | o | o | o
П | п | p | p | p | p | p | p | p
Р | р | r | r | r | r | r | r | r
С | с | s | s, ś[18] | s | s | s | s | s
Т | т | t | t | t | t | t | t | t
У | у | u | u | u | u | u | u | u
Ў | ў | ú | ŭ | u | ŭ | ŭ | w | w
Ф | ф | f | f | f | f | f | f | f
Х | х | ch | ch | h | h | kh | kh | x
Ц | ц | c | c, ć[19] | c | c | ts | ts | c
Ч | ч | č | č | č | č | ch | ch | č
Ш | ш | š | š | š | š | sh | sh | š
Ы | ы | y | y | y | y | y | y | y
Ь | ь | ' | ' | ' | ' | ' | ' | '
Э | э | e | e | è | è | ė | e | è
Ю | ю | iu, ju[20] | iu, ju[21], u[22] | ju | û | iu | yu | ju
Я | я | ia, ja[23] | ia, ja[24], a[25] | ja | â | ia | ya | ja
’ |  | - | - | " | ’ | - | - | -

Idegen szavakból átírt г-t általában g-nek eljtik és így is írjuk át: Магдэбургскі - Magdeburgski.

1. ↑ NSR - National System of Romanization - Hivatalos nemzeti átírás, Мінск (Minsk), 2000
2. ↑ Łacinka - Tradicionális nemzeti átírás; in: Jazep Losik: Biełaruski pravapis, Minsk 1943
3. ↑ Государственный Стандарт (Gosudarstvennyj Standart), Москва (Moskva), 1983
4. ↑ ISO 9:1995, International Organization for Standardization, 1995
5. ↑ America Library Association & Library of Congress, Washington, 1997
6. ↑ United Nations Romanization Systems for Geographical Names. Report on Their Current Status. Compiled by the UNGEGN Working Group on Romanization Systems. Version 1.3. March 2000.
7. ↑ The World's Writing Systems, New York, 1996
8. ↑ Szó elején, magánhangzó és ’, ь, ў után
9. ↑ Szó elején, magánhangzó és ’ után
10. ↑ Л után
11. ↑ Szó elején, magánhangzó és ’, ь, ў után
12. ↑ Szó elején, magánhangzó és ’ után
13. ↑ Л után
14. ↑ Е, ё, ь, ю, я előtt
15. ↑ Szó elején, magánhangzó és ’ után
16. ↑ Е, ё, і, ь, ю, я előtt
17. ↑ Е, ё, ь, ю, я előtt
18. ↑ Е, ё, ь, ю, я előtt
19. ↑ Е, ё, ь, ю, я előtt
20. ↑ Szó elején, magánhangzó és ’, ь, ў után
21. ↑ Szó elején, magánhangzó és ’ után
22. ↑ Л után
23. ↑ Szó elején, magánhangzó és ’, ь, ў után
24. ↑ Szó elején, magánhangzó és ’ után
25. ↑ Л után

## [szerkesztés] Kapcsolódó cikkek

- Belarusz nyelv
- Cirill írás
- Łacinka ábécé

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

- Omniglot.com
- Belarusz átírás
- Transliteration of Non-Roman Scripts
- A hivatalos átírásról (orosz)

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../b/e/l/Belarusz_%C3%A1b%C3%A9c%C3%A9.html"

Kategóriák: Cirill eredetű ábécék | Fehéroroszország

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Русский
- Українська