# Csúd-tavi csata

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

A Csúd-tavi csata, közismert nevén a jégcsata 1242. április 5-én a német lovagrend és a novgorodi orosz seregek közt lezajlott ütközet a befagyott Csúd-tavon. A német lovagok első nagy és súlyos veszteséggel járó veresége, amelyet csak a Grünwaldi csata múlt fölül.

Jégcsata (Csúd-tavi csata)

Konfliktus: | A Német Lovagrend háborúi: novgorodi-lovagrendi háború
Időpont: | 1242. április 5.
Helyszín: | Csúd-tó, Tartu (Észtország) közelében
Eredmény: | orosz győzelem, német vereség

Szembenálló felek
Novgorodi Fejedelemség | Német Lovagrend-Kardtestvérek rendje
Parancsnokok
Alekszandr Jaroszlavics "Nyevszkij" | Gerhard von Malberg
Szembenálló erők
kb. 5-6 000 novgorodi | 2 000 teuton és kardtestvér lovag, valamint svéd és dániai keresztesek, észtek
Veszteségek
? | 500 lovag

## [szerkesztés] Megelőző események

### [szerkesztés] Svéd támadás Novgorod ellen

A svédek hajókon mintegy ötezer fős sereget küldtek Novgorod meghódítására. A parancsnokuk a XI. Erik király nevében uralkodó Birger jarl volt. A novgorodi dél-finnországi birtokokat könnyen felprédálták és a háború után is birtokukban tartották, titokban a mongolokkal kötöttek szövetséget. Alekszandr Jaroszlavics (Sándor herceg) serege, amely alig valamivel volt több az ellenségnél július 15-én rajtaütött a Névánál lehorgonyzott svédeken és szétverte őket.

### [szerkesztés] A Német lovagrend támadása

De a svéd támadással egyidejűleg Livónia felől a teuton lovagok is betörtek az országba. Az orosz seregek északon való lekötöttségét kihasználva bevette Izborszk és Pszkov városát. Az elfoglalt területeken bevezették az inkvizíciót a katolikus vallás terjesztésére (tekintve, hogy a keresztesek szemében az ortodoxok, akik szakítottak Rómával hitehagyottak). A fővárosban időközben Sándor herceggel szembenálló német-barát frakciók kerekedtek felül, ezért a fiatal herceg elhagyta a várost. Ám amikor az oroszok 1240-41 folyamán újabb vereséget szenvedtek és a tatároktól is szorongatva voltak, a novgorodiak visszahívták Sándort (1242). A herceg aztán csakhamar visszafoglalta Pszkovot, s a város környékét kifosztotta, s felégette (igaz motiválta mindezt az is, hogy utánpótlási gondjai voltak).

## [szerkesztés] A jégcsata

Dorpattól (ma: Tartu Észtországban) keletre a befagyott Csúd-tó vagy más néven Peipus tavon (észtül:Peipsi järv) állta útját 5-6000 emberével a Kardtestvérek rendje és a német lovagrend egyesített erőinek (kb. 2000 lovag), amit svéd, s dán lovagok és észt segédhadak erősítettek. A lovagok azt tervezték, hogy a jól bevált ékalakú hadrendben való gyors támadással kettévágják az orosz sereget és az ő hadrendjük is két részre vállik, s az ellenség csapatát külön-külön morzsolják föl. A német roham az oroszok első sorait áttörte. De Sándor herceg - aki jól ismerte az ellenség harcmodorát -, parancsára a következő sorok szétnyíltak: a novgorodiak maguk közé engedett ellenség mögött bezárták a réseket, eképp az ék nem bírt kibontakozni. A lovagokat horgas kampókkal leszedték őket lovaikról, s akik kénytelenk voltak gyalog harcolni. A vereség egyik fő előidézője az volt, hogy a lovagok alatt beszakadt a jég. A csatában a rend száz tagja esett el, négyszáz másikat, akik fogságba estek, Sándor herceg kivégzett. A legnagyobb veszteséget talán német a hűbéres dorpati püspök, Hermann von Buxhoevden erői szenvedték el, amellett tény, hogy az oroszok jelentős véráldozat árán vívták ki a győzelmet, mint a (Névánál is.

## [szerkesztés] Csúd-tó következménye

Ez a vereség meghiúsította a Német Lovagrend expanziós kísérletét Novgorod irányába. A német lovagrend országát 1241 és 1242 több tatár támadás is érte. Az oroszföldi vesztés hatására tört ki a még pogány poroszok felkelése rajtuk uralkodó keresztes lovagok ellen, amit csak 1253-ra sikerült leverni. 1244-ben a szentföldi keresztesek megsemmisítésével végződött gázai csatában a lovagrendnek vagy 400 embere esett el. A borzasztó veszteségek a rend fennmaradását veszélyeztették, melyekből csak külső segítséggel bírt kilábalni.

Az oroszok győzelme a mongolokat is nyugtalanná tette, mert Sándor herceg már a tatárok kiűzését tervezte. Ez is közrejátszott tehát, hogy a tatárok kivonultak mind Magyarországról, mind Lengyelországból.

A csatáról Eizenstein készített (propaganda elemeket is tartalmazó) nagyszabású romantikus filmet a Jégmezők lovagja címen. A film zenéjét a nem kevésbé jelentős orosz zeneszerző Szergej Prokofjev szerezte.

## [szerkesztés] Forrás

- Weiszhár Attilla - Weiszhár Balázs: Csaták kislexikona, Maecenas 2000.
- Vajda Tamás: A német lovagrend a Baltikumban

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../c/s/%C3%BA/Cs%C3%BAd-tavi_csata.html"

Kategória: Csaták

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Deutsch
- Suomi
- Français
- Русский
- Svenska