# Abaza ábécé

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Az abaza ábécé (saját nyelvén: абаза бызшва) az abaza nyelv írására használatos. Az írást 1938-ban, a cirill írás módosításával alakították ki (1932 és 1938 között latin betűkel írták - Törökországban még ma is ezt használják).

nagybetű | kisbetű | ISO 9[1] | KNAB[2] | ALA/LC[3] | TITUS[4]
--- | --- | --- | --- | --- | ---
А | а | a | a | a | ā
Б | б | b | b | b | b
В[5] | в | v | v | v | v
Г | г | g | g | g | g
Гв | гв | gv | gw | gv | g°
Гъ | гъ | g" | ğ | g" | ɣ
Гъв | гъв | g"v | ğw | g"v | ɣ°
Гъь | гъь | g"' | ğj[6] | g"' | ɣ'
Гь | гь | g' | gj | g' | g'
ГӀ | гӀ | g‡ | ġ | gḣ | ʿ
ГӀв | гӀв | g‡v | ġw | gḣv | ʿ°
Д | д | d | d | d | d
Дж | дж | dž | dž | dzh | ǯ
Джв | джв | džv | džw | dzhv | ǯ°
Джь | джь | dž' | dź | dzh' | ǯ'
Дз | дз | dz | dz | dz | ʒ
Е | е | e | e, je[7] | e | e
Ё[8] | ё | ë | ë | ё | -
Ж | ж | ž | ž | zh | ž
Жв | жв | žv | žw | zhv | ž°
Жь | жь | ž' | ź | zh' | ž'
З | з | z | z | z | z
И | и | i | i | i | i
Й | й | j | j | ĭ | j
К | к | k | k | k | k
Кв | кв | kv | kw | kv | k°
Къ | къ | k" | q̇ | k" | q̇
Къв | къв | k"v | q̇w | k"v | q̇°
Къь | къь | k"' | q̇j[9] | k"' | q̇'
Кь | кь | k' | kj[10] | k' | k'
КӀ | кӀ | k‡ | ķ | kḣ | ḳ
КӀв | кӀв | k‡v | ķw | kḣv | ḳ°
КӀь | кӀь | k‡' | ķj[11] | kḣ' | ḳ'
Л | л | l | l | l | l
Ль[12] | ль | l' | lj[13] | l' | l
ЛӀ[14] | лӀ | l‡ | ļ | lḣ | ḷ
М | м | m | m | m | m
Н | н | n | n | n | n
О | о | o | o | o | o
П | п | p | p | p | p
ПӀ | пӀ | p‡ | ṗ | pḣ | ṗ
Р | р | r | r | r | r
С | с | s | s | s | s
Т | т | t | t | t | t
Тл[15] | тл | tl | ł | tl | ł
Тш | тш | tš | č | tsh | č
ТӀ | тӀ | t‡ | ţ | tḣ | ṭ
У | у | u | u | u | u
Ф[16] | ф | f | f | f | f
ФӀ[17] | фӀ | f‡ | f̧ | fḣ | f̣
Х | х | h | x | kh | x
Хв | хв | hv | xw | khv | x°
Хъ | хъ | h" | q | kh" | q
Хъв | хъв | h"v | qw | kh"v | q°
Хь | хь | h' | xj[18] | kh' | x'
ХӀ | хӀ | h‡ | h | kḣ | ḥ
ХӀв | хӀв | h‡v | hw | kḣv | ḥ°
Ц | ц | c | c | ts | c
ЦӀ | цӀ | c‡ | ç | tsḣ | c̣
Ч | ч | č | ć | ch | č'
Чв | чв | čv | ćw | chv | č°
ЧӀ | чӀ | č‡ | ḉ | cḣ | č̣′
ЧӀв | чӀв | č‡v | ḉw | cḣv | č̣°
Ш | ш | š | š | sh | š
Шв | шв | šv | šw | shv | š°
ШӀ | шӀ | š‡ | ç̌ | shḣ | č̣
Щ | щ | ŝ | ś | shch | š'
Ъ | ъ | " | x̧ | " | ʾ
Ы | ы | y | y | y | ə
Ь[19] | ь | ' | ' | ' | -
Э | э | è | è, e[20] | ė | -
Ю[21][22] | ю | û | jú[23] | iu | -
Я[24][25] | я | â | já[26] | ia | -

#### [szerkesztés] Megjegyzések

1. ↑ ISO 9:1995, International Organization for Standardization, 1995
2. ↑ Kohanimeandmebaas, 2003-04-20
3. ↑ America Library Association & Library of Congress, Washington, 1997
4. ↑ Thesaurus Indogermanischer Text- und Sprachmaterialien, 2000
5. ↑ Csak idegen eredetű, illetve tájnyelvi szavakban fordul elő.
6. ↑ Ennél a hangnál a j palatalizációt jelöl. A й átírását ilyenkor egy · (középső pont) előzi meg, pl.: УрышвйхъымгӀва - Uryšw·jqhymġwa.
7. ↑ Szó elején, magánhangzó és й, ъ, ь után je, egyébként e.
8. ↑ Csak idegen eredetű, illetve tájnyelvi szavakban fordul elő.
9. ↑ Ennél a hangnál a j palatalizációt jelöl. A й átírását ilyenkor egy · (középső pont) előzi meg, pl.: УрышвйхъымгӀва - Uryšw·jqhymġwa.
10. ↑ Ennél a hangnál a j palatalizációt jelöl. A й átírását ilyenkor egy · (középső pont) előzi meg, pl.: УрышвйхъымгӀва - Uryšw·jqhymġwa.
11. ↑ Ennél a hangnál a j palatalizációt jelöl. A й átírását ilyenkor egy · (középső pont) előzi meg, pl.: УрышвйхъымгӀва - Uryšw·jqhymġwa.
12. ↑ Csak idegen eredetű, illetve tájnyelvi szavakban fordul elő.
13. ↑ Ennél a hangnál a j palatalizációt jelöl. A й átírását ilyenkor egy · (középső pont) előzi meg, pl.: УрышвйхъымгӀва - Uryšw·jqhymġwa.
14. ↑ Csak tájnyelvi, illetve kölcsönzött szavakban fordul elő.
15. ↑ Csak idegen eredetű, illetve tájnyelvi szavakban fordul elő.
16. ↑ Csak idegen eredetű, illetve tájnyelvi szavakban fordul elő.
17. ↑ Csak tájnyelvi, illetve kölcsönzött szavakban fordul elő.
18. ↑ Ennél a hangnál a j palatalizációt jelöl. A й átírását ilyenkor egy · (középső pont) előzi meg, pl.: УрышвйхъымгӀва - Uryšw·jqhymġwa.
19. ↑ Csak idegen eredetű, illetve tájnyelvi szavakban fordul elő.
20. ↑ Szó elején, magánhangzó és й, ъ, ь után e, egyébként è.
21. ↑ Csak idegen eredetű, illetve tájnyelvi szavakban fordul elő.
22. ↑ 1969-ig a palatalizáció jelzésére használták, ma helyette a ь használandó, pl.: *дапхюн -> дапхьун.
23. ↑ Ennél a hangnál a j palatalizációt jelöl.
24. ↑ Csak idegen eredetű, illetve tájnyelvi szavakban fordul elő.
25. ↑ 1969-ig a palatalizáció jelzésére használták, ma helyette a ь használandó, pl.: *дапхюн -> дапхьун.
26. ↑ Ennél a hangnál a j palatalizációt jelöl.

## [szerkesztés] Külső hibatkozások

- Omniglot.com
- Transliteraion of Non-Roman Scripts

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../a/b/a/Abaza_%C3%A1b%C3%A9c%C3%A9.html"

Kategóriák: Cirill eredetű ábécék | Oroszország

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés