# Elbasan

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Elbasan felülnézetből, előtérben a várfallal
Elbasani idill

Elbasan (vagy Elbasani) város Albániában, az azonos nevű Elbasan kerület székhelye, az ország harmadik legnépesebb városa. Lakossága mintegy 102 000 fő (2006, becslés).

## [szerkesztés] Fekvése

Albánia középső részén, a Shkumbin folyó kiterjedt, nyílt völgysíkságában fekszik.

## [szerkesztés] Története

Elbasan első említését a római korból ismerjük: a korábban az illír eordaei törzs szálláshelyéül szolgáló területen az i. sz. 2. században Masio Scampa néven építettek jelentékeny erődítést a rómaiak, kihasználva az Apolloniából Dyrrachiumba tartó Via Egnatia közelségét. A Római Birodalom összeomlását követően Szkampisz (Hiszkampisz) néven bizánci fennhatóság alá került, s a kereszténység terjedésével már az 5. századtól püspöki székhely lett, több székesegyháznak és egy bazilikának is otthont adott. A város jelentősége azonban csakhamar elenyészett: kedvezőtlen földrajzi helyzeténél fogva gyakran kellett barbár betöréseket elszenvednie, és noha I. Justinianus császár igyekezett megerősíteni a várost, a 6. században erre kalandozó bolgár és osztrogót törzsek végül elpusztították Szkampiszt. Az ily módon elnéptelenedett város története a 15. században folytatódott, amikor az oszmán fennhatóság alatt, 1467-ben II. Mehmed erőddel védett katonai tábort építtetett az ókori város helyére, s az Ilibaşan néven évszázadokon keresztül az Oszmán Birodalom és az iszlám albániai székhelyéül szolgált. A város központi jellege idevonzotta a régió nemzetiségeit, s az újkorra Ilibaşanban nagyszámú szerb, macedón, bolgár, aromun és olasz élt. Az erődítést Musztafa Resit pasa 1832-ban leromboltatta. 1909-ben, az isztambuli ifjútörök forradalmat követően itt tartotta oktatás- és kultúrpolitikai gyűlését az Albán Nemzeti Kongresszus, amelyen többek között elfogadták a latin betűs albán ábécé használatát, felváltva a korábbi arab írásmódot. A második világháborúban fontos partizánközpont volt a város, amit a kommunista korszakban széles körű iparosítással háláltak meg.

## [szerkesztés] Gazdaság

A város ipari fejlődése a két világháború között, I. Zog alatt vette kezdetét, ekkor létesültek a javarészt ma is üzemelő dohány- és szeszgyárak. A második világháborút követő kommunista érában hatalmas lakótelepnegyedek épültek az óváros körül (a korábban 15 ezres lakosság 75 ezresre duzzadt). Az ideköltözők tömegének a városon kívül, a Shkumbin völgyében kínai közreműködéssel felépült kohászati komplexum adott munkalehetőséget (a hoxhai ipari építészet emblematikus példája).

## [szerkesztés] Látnivalók

A középkori erődítmény fala veszi körbe az óvárost, amelyben néhány évszázados lakóház, a minaret nélküli Király-mecset (Xhamia e Mbretit, 1492) és a görögkeleti Szűz Mária-templom (Kisha e Shën Marisë, 1833–1868) érdemes a megtekintésre. A várfalon kívül található egy török fürdő.

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../e/l/b/Elbasan.html"

Kategória: Albánia települései

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Български
- Česky
- Deutsch
- Esperanto
- Español
- فارسی
- Suomi
- Français
- Ido
- Italiano
- 日本語
- Latviešu
- Македонски
- Nederlands
- Norsk (bokmål)
- Polski
- Português
- Shqip
- Svenska
- 中文