# Dunaújváros

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Koordináták: é. sz. 46.98065° k. h. 18.91268°

Dunaújváros
Régió | Közép-Dunántúl
Megye | Fejér
Kistérség | Dunaújvárosi
Rang | m.jog. város
Terület | 52,66 km²
Népesség

- Összesen: 50 804 fő (2006)
- Népsűrűség: 964,75 fő/km²

Irányítószám | 2400
Körzethívószám | 25
Térkép é. sz. 46.98065° k. h. 18.91268° | település Mo. térképén

Dunaújváros megyei jogú város Fejér megyében.

## [szerkesztés] Fekvése

Dunaújváros a Mezőföld délkeleti szélén, a Duna jobb oldalán, a Pentelei-löszparton terül el, Budapesttől 67 km-re. A főváros felől a 6-os főközlekedési úton és vasúton, Székesfehérvár felől a 62-es autóúton közelíthető meg. A 150 m tengerszint feletti magasságban települt várost keleten a Duna mintegy 10 km-es szakaszon határolja, nyugatról pedig szelíd dombvidék övezi.

## [szerkesztés] Története

Dunaújváros - Kőtár (római limes)

A feltárt leletek is bizonyítják, már az őskorban is lakott volt ez a terület. Az első jelentős település, amely mintegy hét évszázadon át virágzott, a bronzkorban alakult ki. Hatalmas tárgyi leletanyag maradt fenn a római korból is, amelyek arról árulkodnak, hogy az itt kiépült Intercisa nevű római katonai tábor a hozzá kapcsolódó polgárvárossal jelentős szerepet játszott a Római Birodalom keleti határának, a limesnek a barbár támadások elleni védelmében. A honfoglaló magyarok a 10. század elején telepedtek meg a térségben. A későbbi korból származó ásatások tárták fel a Dunaújváros elődjének tekinthető, már az Árpád-korban is létező, máig fennálló Pentelét, amely egy középkori görög szentről, Szent Pantaleonról kapta a nevét.

A falu 1541-től 1688-ig volt török uralom alatt, a 15 éves háború alatt pedig a lakosság teljesen kipusztult. A betelepítések során – több Duna-menti településhez hasonlóan – a magyar lakosságot rácok váltották fel. Amikor pedig a Duna menti községek jobbágyai megtagadták a labancoknak a szolgálatot, Pentele is német megszállás alá került és újból elnéptelenedett. A pentelei rác lakosság részt vett a Rákóczi-szabadságharcban, amelynek leverése után a falu újra kiürült volna, ha nem hoznak magyar telepeseket a községbe. Ezt követően azonban a település fejlődésnek indult. Az 1831. évi kolerajárvány után a jobbágyok helyzetének romlása ugyan lázadáshoz vezetett – ennek vezetője Szórád Márton csizmadiamester volt –, ám közben 1830-ban a község jogot szerez évente négy országos és hetente két hetivásár tartására. Megyei vizsgálat után az uralkodó, a későbbi palotapuccsal megbuktatott „jóságos” V. Ferdinánd 1833-ban (ismét) mezővárosi rangot adott Pentelének.

Az 1848-49-es szabadságharc idején a város népe Kossuth zászlaja alatt harcolt: a „nemzeti őrsereg” 1848. május 28-án befejezett összeírása szerint a nemzetőrségnek 237 tagja lett (fegyvergyakorlatra alkalmas közülük 223 személy); a szabadságharc idején a nemzetőrök és a népfelkelők felügyelték a dunai átkelőt és a Buda-Eszék út pentelei szakaszát. A szabadságharc bukása után letartóztatták Téglás János bírót és bebörtönözték a város forradalmi szemléletű jegyzőjét, Varga Mihályt. A lakosság nagy része mezőgazdasági bérmunkás sorba kényszerült. A kiegyezést követő közigazgatási változások során 1870-ben Dunapentelét a nagyközségek közé sorolták.

Ekkor költözött véglegesen Pentelére a település szellemi arculatának korabeli legjelentősebb formálója, Rosti Pál világutazó, útikönyv-író, földrajz- és néprajztudós, az első magyar fotográfusok egyike. (A Pesten született tudós fotográfust a pentelei római katolikus temetőben helyezték örök nyugalomra.) A település másik – itt született – híres személyisége: Pentelei Molnár János festőművész (1878–1924).

A Magyar Dolgozók Pártjának Központi Vezetősége 1949 végén hozott döntést egy új, gigantikus vaskohászati kombinát és a hozzá kapcsolódó lakótelep felépítéséről, amelynek célja az volt, hogy megteremtse a hazai szocialista nehézipart.

Az eredetileg Mohács környékére álmodott beruházásnak a megromlott magyar-jugoszláv kapcsolatok miatt új helyszínt kerestek, így esett a választás a Mezőföldi-plató szélén álló településre: az első ötéves terv legjelentősebb beruházásaként kezdődött tehát az új város – akkori nevén Sztálinváros – építése, amelynek neve – 1961-től – Dunaújváros. A Sztálin vasműből Dunai Vasmű, majd Dunaferr Rt. lett. A vállalatcsoport ma is az ország egyik legjelentősebb ipari komplexuma, amelynek nagy szerepe van abban, hogy a város az elmúlt évtizedekben megtalálta reális helyét az ország gazdasági-kulturális életében, és a Mezőföld keleti részének jelentős központjává vált.

## [szerkesztés] Adatok

### [szerkesztés] Anyakönyvi statisztika

Megnevezés | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 I.félév
Élveszületés | 838 | 853 | 840 | 822 | 387
Házasságkötés | 281 | 268 | 265 | 247 | 106
Halálozás | 882 | 861 | 873 | 943 | 457
Lakónépesség | 54.335 | 54.548 | 54.507 | 53.626

### [szerkesztés] Lakásállomány

- Dunaújvárosban 22.927 lakás van.
- A lakásállomány nagy többsége - 65,3 %-a két szobás lakásból áll.
- A három és többszobás lakások aránya: 20,8%
- 100 lakásra átlagosan 217 szoba jut.
- Egy lakás átlagos alapterülete Dunaújvárosban 54,7m²
- A lakásállománynak 9%-a található családi házban.

### [szerkesztés] Infrastrukturális adatok

A városi utak hossza: | 120,3 km
területe: | 707.286 m²
A városi járdák hossza: | 140,7 km
területe: | 308.930 m²
A városi kerékpárutak hossza: | 8.199 km
területe: | 14.758 m²
Vízvezetékek hossza: | 131 km
Csatorna hossza: | 168 km
A város vezetékes ivóvíz-ellátottsága: | 97,3%
Közcsatorna-ellátottság: | 91,4%
Földgáz ellátottság: | 94,7%
Villamosenergia-ellátottság: | 100%

### [szerkesztés] Zöldfelületek

Városi parkok: | 1.636.910 m²
ebből gyepfelület: | 1.156.700 m²
cserje, sövény: | 188.600 m²
virág: | 18.590 m²
Erdőterület: | 3.463.000 m²

## [szerkesztés] Látnivalók

- Szoborpark
- Kovácsmúzeum

## [szerkesztés] Testvérvárosok

- Elbasan, Albánia

- Linz, Ausztria

- Villejuif, Franciaország

## [szerkesztés] Lásd még

- Dunaújvárosi híd

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

- Dunaújváros Önkormányzat honlapja
- Részletes várostörténeti oldal sok képpel
- Dunaújváros Online
- Startlap linkgyűjtemény
- Dunaújvárosi fórum
- Szoborpark
- Dunaújváros az Irány Magyarország! honlapján
- Dunaújvárosról légifotók
- Térkép Kalauz - Dunaújváros

## [szerkesztés] Források

- Dunaújváros története (lásd még a vitaoldalt!)

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../d/u/n/Duna%C3%BAjv%C3%A1ros.html"

Kategóriák: Fejér megye települései | Magyarország városai

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Català
- Dansk
- Deutsch
- Esperanto
- Suomi
- Français
- Nederlands
- Polski
- Português
- Română
- Svenska
- 中文