# Blues

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Blues
Stíluseredet: | Afroamerikai spirituálék és munkadalok
Kulturális eredet: | Nyugat-Afrika, az USA déli részére - főleg a Mississippi-delta területére - behurcolt rabszolgák zenéje volt
Jellemző hangszerek: | gitár, zongora, szájharmonika, basszusgitár, dob, szaxofon, ének
Népszerűség: | A bluesos akkordmenetek és a szűkített akkordok a 20. század legtöbb zenei stílusában elterjedtek; a blues nagyon nagy hatású stílus
Leszármazott stílusok: | Dzsessz, R&B, Rock and roll
Alműfajok
Klsszikus női blues - Country blues - Delta blues - Jazz blues - Jump blues - Piano blues - Boogie woogie
Társműfajok
Blues-rock - Soul blues - Jazz blues
Alműfajok régiók szerint
Afrikai blues - Atlanta blues - Brit blues - Chicago blues - Detroit blues - East Coast blues - Kansas City blues - Louisiana blues - Memphis blues - New Orleans blues - Piedmont blues - St. Louis blues - Swamp blues - Texas blues - West Coast blues

A klasszikus blues tizenkét ütemből álló dallam, amelyet akkordváltások osztanak fel a dal szövegének tagolódása szerint. Egyszerre kötött és egyszerű forma, amelyet ihletett éneklés és improvizatív játékstílus jellemez. A szerkezeten belül akkordváltások vannak. Ezek az európai hangnemek hangközeinek módosításából, nem egészen félhangnyi szűkítéssel születnek. A természetes és a félhanggal leszállított hangok közt lebegő dallam adja a blues titokzatos jellegzetességét.

A blues legelső darabjai igazi népdalok voltak. A korai előadók éneküket leggyakrabban szájharmónikán, bendzsón vagy gitáron kísérték. A két legkiemelkedőbb blues-énekes két nő volt: Gertruda Ma Rainey és Bessie Smith. W.C. Handy (1873-1958) zongorista és zenekarvezető volt a világ talán legismertebb blues-remekművének a St. Louis Blues-nak szerzője, amit tényleg mindenki előadott, aki számít.

A blues – dalban elbeszélt panasz – kesergő. A hűtlenség, betegség és halál témái mellett a bluesban a korabeli Amerika feketéinek hétköznapi viszontagságai szólalnak meg, a robot, a menekülés vágya, az élet kegyetlensége, nyomorúsága.

A blues a jazz egyik forrása.

További tudnivalók a műfajról(angolul): About the Early Blues... [1]

## [szerkesztés] Jellemzők

### [szerkesztés] Eredete

### [szerkesztés] A szöveg

### [szerkesztés] Zenei stílus

Híres előadók

## [szerkesztés] Története

### [szerkesztés] Eredete

  Fő szócikk: A blues eredete

A blues a fekete munkások puritán zenéjéből egy összetett, több alműfajjal rendelkező stílussá nőtte ki magát, melynek minden helyen más és más jellemzője van: az USA-ban, később pedig Európában, Afrikában és a világ többi részén is elterjedt. Amit ma „blues” és „country” néven ismerünk, az a 19. században, az USA déli részén alakult ki. Blues- és country-felvételek már az 1920-as években készültek, amikor a zeneipar fejlődésnek indult és olyan piaci kategóriákat hoztak létre, mint a „race music” és a „hillbilly music”, hogy így könnyítsék meg a lemezek eladását feketéknek és fehéreknek egyaránt. Akkoriban még nem választotta el éles határ a bluest és a countryt - eltekintve az előadó bőrszínétől -, így gyakran még a kiadók is összekeverték a kettőt. Míg a blues az afro-amerikaiak kultúrájából eredt, blueszenészek a világ minden részén születtek. Különböző tanulmányok a „fekete” spirituálék eredetét a keresztény rabszolgatartók evangéliumaihoz kötik. Thomas Sowell, neves afro-amerikai közgazdász és történész szerint a délen felszabadított rabszolgák szinte teljesen átvették skót-ír származású, „redneck” szomszédaik kultúráját.

Sokan kutatták a blues keletkezésének társadalmi és gazdasági okait. A blues felbukkanásának pontos idejét nem ismerjük, valószínűleg 1870 és 1900 között történhetett. Az USA déli államaiban ekkor kezdődött a rabszolgák felszabadítása és a rabszolgaságból való átmenet a részes bérleti rendszerbe és a kisipari mezőgazdasági termelésbe. Több tudós úgy írja le a századfordulónak ezt a szakaszát, hogy a csoportos munkánál az egyéni teljesítmény vált fontosabbá. Vitatják azt a nézetet, hogy a blues kialakulásának egyedüli oka a rabszolgák frissen szerzett szabadsága. Lawrence Levine szerint „közvetlen kapcsolat van a blues kialakulása és a nemzeti öntudatban az individuum fontossága, valamint Booker T. Washington nézeteinek népszerűsége között. A feketék olyan pszichológiai, társadalmi és gazdasági változáson mentek át, ami a rabszolgaság idején elképzelhetetlen volt, ezért nem meglepő, hogy világi zenéjükben ez épp annyira tükröződik, mint vallásos zenéjükben.”

### [szerkesztés] Blues a második világháború előtt

### [szerkesztés] Blues a második világháború után

### [szerkesztés] Blues az 1960-as és 1970-es években

### [szerkesztés] Blues az 1980-as évektől napjainkig

## [szerkesztés] Zenei hatás

## [szerkesztés] Társadalmi hatás

## [szerkesztés] Lásd még

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

| Ez a zenei tárgyú lap még csak csonk (azaz erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../b/l/u/Blues.html"

Kategóriák: Csonkok (zene) | Csonkok 2005 júniusából | Zenei stílusok | Népzene

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Български
- Català
- Česky
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Esperanto
- Español
- فارسی
- Suomi
- Français
- Frysk
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Bahasa Indonesia
- Italiano
- 日本語
- Lietuvių
- Plattdüütsch
- Nederlands
- Norsk (bokmål)
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Sicilianu
- Simple English
- Svenska
- ไทย
- Türkçe
- Tiếng Việt
- Walon
- 中文