# Ajka

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Koordináták: é. sz. 47°6′24.88’’ k. h. 17°33′49.97’’

Ajka
Régió | Közép-Dunántúl
Megye | Veszprém
Kistérség | Ajkai
Rang | város
Terület | 95,05 km²
Népesség

- Összesen: 30 587 fő (2006)
- Népsűrűség: 321,79 fő/km²

Irányítószám | 8400, 8447–8451
Körzethívószám | 88
Térkép é. sz. 47°6′24.88’’ k. h. 17°33′49.97’’ | település Mo. térképén

Ez a szócikk Ajkáról, a városról szól. Ajkáról, mint keresztnévről az Ajka (keresztnév) lapon található bővebb információ.

Ajka egy város Veszprém megyében, az Ajkai kistérségben.

## [szerkesztés] Fekvése

A város a Bakony-hegységet északi és déli részre osztó törésvonal mentén, a Kisalföld keleti szélén - egy nyugat felé nyitott félmedencében, a Balatontól 40 km-re - terül el. Északon Magyarpolány, délen Öcs és Halimba, nyugaton Kolontár és Devecser, míg keleten Kislőd, Úrkút és Nagyvázsony a szomszéd települések. A várost könnyű megközelíteni, hiszen északon a 8-as főút hatáolja, és átszeli az ún. 20-as vasútvonal (Székesfehérvár-Szombathely). A település emellett a térség autóbusz közlekedésének a csomópontja, napi közel 200 járatpárral. Több kis patak folyik át a városon: a Torna- és a Csinger-patak a belterületen, míg a Széles víz, Csingere- és Polányi-patak a település határain. A városban mesterségesen létrehozott Csonakázótó található.

## [szerkesztés] Története

A település környékén kőkorszaki leleteket is találtak, ami a kőkorszaki ember jelenlétét bizonyítja. I. e. 1000 körül kelták telepedtek le ezen a vidéken, elfoglalva az illírek földvárait. Ilyen földvárat fedezett fel Rómer Flóris, a Bakony jelentős kutatója, Töröktetőn, melyet Cservárnak neveztek el. A keltákat később rómaiak váltottak fel. A második századból előkerült egy olyan sírkő, melyet Publius Sextus Acurius Dexter és felesége Julia Prisca még életükben állítattak maguknak. Még a rómaiak éltek itt, amikor megjelentek a hunok ezen a vidéken. Őket a keleti gótok, longobárdok, majd a 6. században az avarok követték. Később frankok és szlávok telepedtek le, velük találkoztak a honfoglaló magyarok. A 10. évszázadban Árpád fejedelem vezetésével elfoglalták a Dunántúlt, és megtelepedtek.

A falvakat, melyek későbbi összeolvadásából megalakult Ajka városa, mind a 11-13. század körül alapítottak. Ajka, Berénd, Bódé és Padrag személyek után lettek elnevezve, míg Csékút, Gyepes, Rendek és Tósok földrajzi eredetű elnevezések. Ajka egy korábbi földbirtokos nemzetségről kapta a nevét, melyet a német Heiko névtől származtatnak. Heiko egy német vitéz volt, aki Gizellával jött Magyarországra. A helység első írásos említése 1214-ből származik, de maga a település jóval korábbi. 1278-ban Ayka néven említik a települést, ekkor már templommal rendelkezett.

Az elkövetkezendő évszázadokban Ajka lassan fejlődött. Az igazi fejlődést a 19. század hozta meg. 1836-ban felfedezték a közeli szénkészleteket. A készletekre egy pásztor talált rá, aki tüzet rakott a területen, ami aztán nem akart kialudni. A kutatásokat Puzdor Gyula, a terület birtokosa kezdte meg. A kitermelés 1869-ben kezdődött meg. Neumann Bernát a szénre és a vasútra alapozva üveggyárat alapított 1878-ban.

1937-ben Bródy Imre szabadalma alapján Ajkán épült fel a világ első kriptongyára. 1933-34-ben épült a katolikus templom a város szívében. Később nagy mennyiségű bauxitot találtak, melynek nyomán timföldgyár és alumíniumkohó épült. Ezek kiszolgálására hozták létre az Erőművet 1941-42-ben.

1959. november 1-én Ajka, Bódé, Tósok és Tósokberénd községek egyesítésével várossá nyílvánították, lakossága 1960. január 1-jén ekkor még csak 15000 fő körül volt. Ekkor több üzem épül Ajkán, egyértelművé vált, hogy a település iparvárossá válik. 1972-ben már 32 üzem működött itt, a 70-es években kezdődött meg a belváros kialakítása is. Megépül a művelődési ház, a Zenit és a Horizont Áruházak, a Városháza és a Hotel Ajka, melyek a mai napig ékesítik a belvárost. 1971-ben Ajka járási székhely lett, ide költözik a bíróság és az ügyészség. A rendőrség új székházát a Nirnsee-kastély helyére építették 1981-ben. 1977-ben Ajkarendeket és Bakonygyepest, majd 1984-ben Padragkút községet csatolják a településhez.

1987-ben Ajka "emberarcú várost teremtõ három évtizedes tevékenységért" elnyerte a Hild-érem-érmet. A rendszerváltás azonban megroppantotta a város iparát. A új önkormányzatok az üzemet létesítését és szerkezetváltását segítik elő. A 90-es években létrehozták az Új Atlantisz Térségi Szövetséget, melynek célja Ajka és környékének újjáélesztése és a fejlődés beindítása. Ennek megfelelően a város ipari parkjában rendre jelennek meg az új befektetők. 2005-ben megkezdődött az Agóra-terv megvalósítása, mely a városközpont felújítását és átépítését irányozta elő.

## [szerkesztés] Nevezetességek, látnivalók

templomok

- Tósokberéndi római katolikus templom, melyben Vinzenz Fischer oltárképe látható, ahogy Szent István Máriának ajánlja a koronát

- Városliget, itt található a mesterségesen létrehozott Csonakázótó, melynek központi szigetén áll Fekete István bronz mellszobra, mely Borsos Miklós alkotása, emellett helyet kaptak az író állatregényeinek főhősei, Samu Katalin szobrai: Kele, Csí, Hu és Bogáncs.

- A Templomdombon található a Városi Múzeum és Fotógaléria, melyben állandó helytörténeti kiállítás, Borsos Miklós-emlékkiállítás, Fekete István-gyűjtemény és Molnár Gábor-emlékszoba kapott helyet.

- Ajka Kristály (üveggyár)

- Bányászati Múzeum, Őslény - és kőzettár; Parkerdő

- Bányász emlékmű, Szt. Borbála szoborral Padragkúton

## [szerkesztés] Testvérvárosok

- Rovaniemi, Finnország

- Székelykeresztúr, Románia (1992)

- Unna, Németország

- Weiz, Ausztria

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

- Hivatalos oldal
- Lap.hu linkgyűjtemény
- Eyko.hu Magazin - Ajka
- Ajka a Vendégvárón
- Ajka az Irány Magyarország! honlapján
- Légifotók a városról
- Térkép Kalauz - Ajka

Veszprém megye városai
Ajka | Badacsonytomaj | Balatonalmádi | Balatonfüred | Balatonfűzfő | Berhida
Devecser | Herend | Pápa | Sümeg | Tapolca | Várpalota | Veszprém | Zirc

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../a/j/k/Ajka.html"

Kategóriák: Magyarország városai | Veszprém megye települései

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Česky
- Deutsch
- Polski
- Русский
- Svenska