# Delaware

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Delaware állam

(Delaware zászlaja) | (Delaware címere)

Az állam beceneve: The First State
Az USA tagállamai
Fővárosa | Dover
Legnagyobb város | Wilmington
Kormányzó | Ruth Ann Minner
Hivatalos nyelv | -
Terület - összesen - szárazföld - víz - víz % | Terület szerint 49. 6 452 km² 5 068 km² 1 387 km² 21.5%
Népesség - 2000. évi adatok | Népesség szerint 45. 783 600 fő
Népsűrűség - 2000. évi adatok | Népsűrűség szerint 7. 154.87 fő/km²
Felvétel az unióba - sorrendben - dátuma | 1. 1787. december 7.
Időzóna | EST: UTC-5/-4
Szélesség | 75°2'Ny - 75°47'Ny
Hosszúság | 38°27'É - 39°50'É
K-NY-i kiterjedés É-D-i kiterjedés Domborzat - legmagasabb - átlagosan
- legalacsonyabb

48 km

161 km
137 m
18 m
0 m

Postai rövidítés | DE
ISO 3166-2 | US-DE
Weblap | delaware.gov

Delaware az Egyesült Államok 13 alapítóállamának egyike. Delaware-t gyakran nevezik „Első Államnak” (First State), mert itt ratifikálták elsőként az ország alkotmányát.

A Delaware folyó és a Delaware-öböl nyugati partján fekszik. A második legkisebb területű szövetségi állam.

## [szerkesztés] A korai lakosok

Az első európai bevándorlók előtt, a Delaware folyó völgyét egy őshonos amerikai csoport lakta, akik az Algonqui-i nyelvcsaládba tartozó nyelvet beszéltek. Magukat a Lenni-Lenape-nak nevezték, ami „igazi emberek”et vagy „valódi emberek”et jelent. A többi őshonos amerikai csoporttól a „nagyapák” titulust kapták, így elismerve a völgyben hosszú idők óta folytatott tevékenységüket. Vadászatból, halászatból és mezőgazdaságból éltek; fő termésük a kukorica, bab és tök.

A Lenni-Lenape, akiket a későbbi európai telepesek Delawarenek neveztek, három nagy csoportból álló konföderációban éltek, ami New York állam déli részétől, észak Delaware-ig terjedt. A déli csoport a mostani Delaware északi részét foglalta el. Az állam délnyugati részén, a Nanticoke folyó mentén élt a Nanticoke nép, akik a Delaware-ekkel rokonságban álltak. Esetenként Pennsylvania belsejéből Minqua-k jöttek, egy harcias nép akik egy Iroquoi nyelvet beszéltek és prémmel, szőrmékkel, bundákkal kereskedtek a Delaware folyó mentén.

## [szerkesztés] A 17dik század

### [szerkesztés] Holland expedició és telepedés

Az első európai felfedezésekeket ezen a területen Holland és Angol ügynökök vegezték. Henry Hudson, egy angol navigátor, akit a Dutch East India Company(Hollan Kelet India Cég) azzal bízott meg, hogy találja meg a legendás ÉNY-i átkelőt É-Amerikán át a Csendes Óceánba, fedezte fel a Delaware Öbölt 1609-ben. Ennek ellenére nem ő kutatta fel. A követlező évben, Samuel Argall kapitány, egy angol kutató, a Cape De La Warr nevet adta egy füldrésznek a nyugati parton, Thomas Westnek tisztelegve, aki az angol gyarmatnak volt a kormányzója Virginiaban.

1614 és 1620 között számos Holland hajó kutatta fel a Delaware folyót. 1624-ben egy masik cég, a Dutch West India Company (Holland Nyugat India Cég) egy új gyarmatot alapított, a Nieuw Nederland(Új Hollandia), ami a Delaware völgyet, a Hudson folyó völgyet és a közöttül fekvő földet foglalta magába. A cég bátorította az üzletembereket hogy vásároljanak fel földeket öshonos amerikai lakosoktól, amiken késobb patrónusként lehetnek, vagy uradalmat alakíthatnak, feltéve ha telepeseket hoznak. Egy csoport kereskedő megvásárolta a földet Bombay Hook és Cape Henlopen között, és 1631-ben megépítették Swanendaelt, ami a mai az első európai telepulés volt Delawareben, a mai Lewes területén. Egy éven belül a települést leromboltál és a telepeseket megölték az őshonos amerikaiak. Ez volt az egyedüli ilyen támadás a fehérek ellen Delawareben, és nem tudni, hogy melyik törzs a felelős.

### [szerkesztés] Új Svédország

Új Svédország megalapításával Peter Minuit, onnan híres, hogy megvásárolta Manhattant csecsebecsékért, $ 24 értékben, vitte az első végleges európai telepeseket Delaware-be. Minuit a Delaware folyó szájánál alapította Új Svédországot, 1638-ban.

A Dutch West India Company-t inkább a kereskedelem érdekelte mint a kolonizáció. Ugyanakkor, sok tagja, felajánlotta gyarmatosító szolgáltatását a svéd királyságnak. Az egyikük Peter Minuit, Új Hollandia volt főigazgatója vezette a Svéd kutatást, és megalapította az első végleges települést Delawareben. 1638 márciusában az expedíció egy megerősített kereskedelmi ügynökséget, a mai Wilmington területén. Fort Christina nevet kapta, a Svéd királynő tiszteletére. Minuit bebiztosított egy okiratot az őshonos amerikaiaktól a Bombay Hooktól egészen a Schuylkill Folyóig terjedő földre, amely most amely a Delawarebe ömlik bele, ahol a mai Philadelphia van. A területet Új Svédországnak nevezték. Az elkövetkezendő 17 évben több mint egy tucat expedíció érkezett Új Svédországba, svéd, finn és holland telepesekkel, valamint állatállománnyal, gabonával és szerszámokkal. További földet vásároltak még a folyó mindkét oldalán. Johan Björnsson Printz (1643-1653) kormányzó vezetése alatt új erődök, házak, malmok és rakpartok épültek, valamint az őshonos lakosokkal való kereskedelmet bátorították.

A Dutch West India Company mégis igényelte a Delaware területet, és 1651-ben megpróbálta hatalma alá keríteni. Peter Stuyvesant vezetésével, Új Hollandia kormányzója, a hollandok megépítették Fort Casimir-t mai New Castle területén. A svédek 1654-ben bevették az erődöt, de a következő évben Stuyvesant visszatért Új Svédországba mégnagyobb erővel és az egész területet elfoglalta. Annak ellenére, hogy sok svéd maradt Delawareban, a svéd hatalom Észak Amerikában a végéhez ért.

1656-ban a Dutch West India Company, pénzügyi nehézségekben, eladta Fort Casimirt és a Christina folyó meg Bombay Hook közötti földet Amszterdamnak, Hollandiában. A település, amely Fort Casimir mellett nőtt fel az Új Amstel nevet viselte, és a terület fővárosa lett.1663ig Amsterdam megvásárolt minden földet a Delaware Öböltől a Schuylkill folyóig.

### [szerkesztés] Angol uralom

Az angolok, akik a hollandok vetélytársai voltak a kereskedelemben és gyarmatokban Észak Amerika területén, számos háborút vívtak ellenük, 1652 és 1674 között. 1664-ben az angolok elfoglaltak minden Új Holland és Holland birtokot egészen a Delaware völgyig. Ez elindította a masodik angol-holland háborút, amelynek vegkifejlete 1667-ben következett be, angol győzelemmel.Delaware-t bekebelezte az angol York herceg, és 18 évig kormányozta mint a birodalma részét, New Yorkot (azelott New Netherland).A holland, svéd és finn települők, akik állampolgári hűséget ígértek az angol királynak megtarthatták a birtokaikat. Telepesek más angol gyarmatokból, mint Virginia, Maryland, New Jersey és New York, Delawarebe jöttek, így a gyarmat gyorsan nőtt.

A hollandok visszahódították az elvesztett területeiket a harmadik angol-holland háborúban, de a békeszerződésnek megfelelően kénytelenek voltak visszaadni nekik.

### [szerkesztés] Delaware és William Penn

### [szerkesztés] TÖRTÉNELMI DOKUMENTUMOK

#### [szerkesztés] Penn levele az indiánoknak

1681-ben, William Penn, egy angol kvéker birtokott kapott Észak Amerikában II Charles Királytól. Ennek a földnek Pennsylvania volt a neve. Penn egy várost tervezett erre a földre, és Philadelphia-nak nevezte, ami görögül annyit jelent, hogy „testvéri szeretet”. Talán a név találó volt, mert a föld megszerzése után nemsokára levelet írt az őshonos törzsfőnököknek, a barátságukat kérve. Azt mondja nekik, hogy igen érzékeny a gonoszságokra és igazságtalanságokra, amiket velük tettek más települők. Ezzel szemben Penn békében akar élni...velük. Valóban, Penn rövid birtoklása a gyarmatban, demokratikus kormányzásnak volt megjegyezve, és békesség az őshonos lakosokkal.

1682-ben William Penn, a meglapítója a szomszédos Pennsylvania-i gyarmatnak, kérelmezett egy direkt kijáratot az óceánhoz. A York hercege Penn-nek adta az összes földet, egy 19 km-es körzetben, (12 mérföld) New Casteltól és Cape Henlopentől délre. A terület bennefoglalja a mai Delaware nagyját. Az átutalást hevesen ellenezte Charles Calvert, és Lord Baltimore, aki szintén igényelte a Delaware folyó menti földet a Maryland gyarmatának. Egy angol bíróság elutasította Baltimore igényét, de a vegső vita a Maryland és Delaware közötti határvonalról csak 1769-ben oldódott meg.

1682 decemberében 3 delawari countie, amit Penn Lower Countiesnak nevezett, egyesültek Pennsylvaniaval. Egy általános gyűlés kormányozta. Delawarenek és Pennsylvanianak ugyanannyi képviselője volt a gyűlésben.

Penn egy békeszerződést kötött még abban az évben a delawari nemzettel. Nem voltak további összetűzések a delawari és a fehérek között egészen a Francia Indián háborúig(1754-1763), amikor néhány delawari Francia oldalra állt, mások Nagy Britannia oldalára álltak(3 ország egyesülése, amit Anglia vezet), mások pedig semlegesek maradtak. Addigra, viszont a delawareiek nyugat felé haladtak a fehér települések elől, a legtöbben Ohioba mentek. Ma szétszórt csoportokban élnek, Oklahomában és Ontarioban, Kanadában. Egy kevés maradéka a Nanticoke-nak még mindig Warwickban él, Sussex County, ahol egy közösségi központot tartanak fenn.

#### [szerkesztés] Elválás Pennsylvaniatol

Delaware lakossága vonakodott a Barátok Társaság vagy a kvékerek vezetésétől, a vallásos testület, ami Philadelphiat uralta, és féltek a gyors gazdasági növekedésétől. Neheztelték, továbbá Penn kudarcát, hogy nem sikerült elég védelmet biztosítania Lord Baltimore embereinek támadásai és a kalózok támadásai ellen, akik a partvonal menti településeket terrorizálták. Végül, a veszekedések az alsó megyék képviselete fölött ahhoz vezetett, hogy Delaware kialakított egy új, független gyűlést. Az első gyűlést New Castle-ban tartották, 1704-ben. Attól az időponttűl kezdve, a Delawar-i gyűlés hozta meg az alsó három megye törvényeit, ami effektív egy külön gyarmattá vált, Pennsylvania kormányzó vezetésével. A saját gyűléssel a delawari lakosság biztosította a gyarmatuk fejlődését.

## [szerkesztés] A 18.-ik század

### [szerkesztés] Gazdasági növekedés

A három megye virágzott a 18.-ik század alatt. A gazdálkodás volt a fő foglalkozás, de sokan foglalkoztak halászattal, és kis kezműves vállalatokkal, mint háztartási cikkek és hordók készítése. Malmok, cserzőműhelyek és sok más kis műhelyek alakultak Delaware északi részén, a kis patakok mentén, amely bőséges vízerőt biztosított. A hajógyártás virágzott Wilmingtonban, és még szamos városban. Gabona, faanyag, tejtermékek, és más élelmiszert exportáltak a déli gyarmatokba, Nyugat indiába és Európába.

| Ez a közigazgatási lap még csak csonk (azaz erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!

Az Amerikai Egyesült Államok közigazgatási egységei |

Tagállamok | Alabama | Alaszka | Arizona | Arkansas | Colorado | Connecticut | Delaware | Dél-Karolina | Dél-Dakota | Észak-Karolina | Észak-Dakota | Florida | Georgia | Hawaii | Idaho | Illinois | Indiana | Iowa | Kalifornia | Kansas | Kentucky | Louisiana | Maine | Maryland | Massachusetts | Michigan | Minnesota | Mississippi | Missouri | Montana | Nebraska | Nevada | New Hampshire | New Jersey | New York | Nyugat-Virginia | Ohio | Oklahoma | Oregon | Pennsylvania | Rhode Island | Tennessee | Texas | Utah | Új-Mexikó | Vermont | Virginia | Washington | Wisconsin | Wyoming
Szövetségi kerület | Washington (District of Columbia)
Társult államok | Északi Mariana-szigetek | Puerto Rico
Külbirtokok | Amerikai Szamoa | Amerikai Virgin-szigetek | Baker-sziget | Guam | Howland-sziget | Jarvis-sziget | Johnston-atoll | Kingman-zátony | Midway-atoll | Navassa-sziget | Palmyra-atoll | Wake-sziget

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../d/e/l/Delaware.html"

Kategóriák: Csonkok (közigazgatás) | Csonkok 2005 augusztusából | Az USA tagállamai

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Anglo Saxon
- Asturianu
- Български
- বাংলা
- Brezhoneg
- Bosanski
- Català
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- Suomi
- Français
- Gaeilge
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Հայերեն
- Bahasa Indonesia
- Ido
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- ქართული
- 한국어
- Kurdî / كوردي
- Kernewek
- Latina
- Lëtzebuergesch
- Lietuvių
- Latviešu
- Македонски
- Bahasa Melayu
- Plattdüütsch
- Nederlands
- Norsk (nynorsk)
- Norsk (bokmål)
- Occitan
- Иронау
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Shqip
- Српски / Srpski
- Svenska
- ไทย
- Türkçe
- Oyghurque
- Українська
- Tiếng Việt
- 中文