# Debian

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Debian
Szoftvercég/ fejlesztő: | Debian közösség
OS család: | Linux
Forráskód: | nyílt
Legfrissebb változat: | 3.1 r2 / 2006. április 19.
Rendszermag típusa: | monolitikus
Alapért. UI: | GNOME
Licenc: | GPL
Státusz: | aktuális
Weboldal: | debian.org

A Debian elnevezés egy gyűjtőfogalom. A többség azonban a népszerű Linux disztribúció-t érti alatta, melynek a megnevezése helyesen Debian GNU/Linux, ezzel is jelezve, hogy az adott rendszer a Linux kernelt és a GNU szoftverek együttesét használja.

Legfőbb jellemzői:

- teljesen ingyenes és megfelel a Debian szabad software irányelveknek;
- számtalan résztvevő tartja karban;
- fejlett csomagkezelő rendszerrel rendelkezik, ami könnyűvé teszi a programok frissítését, telepítését és eltávolítását.

A felhasználókkal való kapcsolatot a Debian társadalmi szerződés írja le.

## [szerkesztés] A név eredete

A Debian elnevezés Debra és a Ian Murdock nevének összevonásából állt össze.

## [szerkesztés] Debian GNU/Linux

### [szerkesztés] Története

Ian Murdock indította útnak a világ legnagyobb nem kereskedelmi Linux terjesztését, a Debiant.

Az indulás Ian levelével[1] kezdődött, amelyet 1993. augusztus 16.-án Ian postázott a comp.os.linux.development hírcsoportba.

Akkoriban még csak néhány tízezer rajongó használt Linuxot, nagy részük valamilyen saját összeállítású („homebrew”) rendszert, vagy Peter MacDonald nevével fémjelzett SLS-t (Softlanding Linux System) használt.

Ian 1993 januárjától használt Linuxot. Egy idő után azonban elégedetlen lett. Mint a legtöbb Linux felhasználó, ő sem a Linuxszal kapcsolatban volt elégedetlen, hanem a körülötte formálódó közösséggel.

Akkoriban a Linux fejlesztések teljesen logikátlanok voltak. Az emberek különösebb tervek nélkül, a világ minden pontján elszórva, különböző nyelveket beszélve, fizetés nélkül hogyan akarhattak volna komplett operációs rendszert fejleszteni?

Ezt felismerve Ian 1993 közepén megfogalmazta célját: egy szépen csomagolt Linux terjesztést kell létrehozni.

Abban az időben néhány más terjeztés is létezett. Ilyenek voltak az MCC Interim a Manchester Computing Centre-től, vagy a TAMU a Texas A&M Egyetemtől, de ezek a fejlesztések szép csendben eltűntek. 1993 elején kétségtelenül a SLS volt a király.

Minek köszönhette az SLS a népszerűségét?

Annak, hogy a legtöbb disztribúció akkoriban nem tartalmazott mást, mint a Linux kernelt, az alaprendszert és a fejlesztéshez használt alapvető programokat (toolchain). Az SLS volt az első olyan disztribúció, amely Linuxot szállított a szélesebb közönségnek, és nem csak a fejlesztőknek. A SLS tartalmazott ablakozó rendszert, dokumentum formázó programokat, játékokat és más olyan programokat amelyet a szélesebb felhasználói réteg igényelt.

Ennek ellenére az SLS számos dologban hiányt szenvedett, és ezt ismerte fel Ian Murdock. Összeszedte az SLS hiányosságait, kijavította azokat, különböző patcheket készített az SLS-hez, amelyek később a Debian alapját képezték. Ekkortájt született a cikk elején említett levél.

Aztán néhány „majdnem kész” levél után Ian rájött, hogy ezt egyedül nem tudja csinálni. Úgy gondolta, hogy itt az ideje annak, hogy elővegye a korai elképzeléseit, és implementálja a nyílt fejlesztési modellt a munkájában.

1993. augusztus 27-én megszületett az a levél, amelynek a subject-jében már a Debian szó szerepelt, és amely már egy formális státusz jelentés volt a projekt állásáról.

    From: Ian A Murdock (imurdock@shell.portal.com)
    Date: August 27, 1993 8:22:14 PST
    Newsgroups: comp.os.linux.development
    Subject: Debian: a brief status report

### [szerkesztés] Debian kiadások

A Debian mindig legalább három verziót tart fenn: „stable”-t (stabilt), „testing”-et (teszt verziót) és „unstable”-t (instabilt).

A „stable” az aktuális ajánlott verzió, legtöbbször csak biztonsági frissitések jelennek meg hozzá. Mivel az új Debian verziók megjelenése jelenleg hosszas ellenőrzési procedúrát igényel, ezért a stabil változat gyakran régebbi programokat tartalmaz.

A „testing” a váróterem a következő „stable” előtt, először ide kerülnek azok a csomagok az „unstable”-ből, melyeknél egy adott idő alatt nem került elő hiba; végül ebből fejlődik majd ki a következő stabil kiadás.

A „unstable” változat a legfrissebb programokat tartalmazza, azonban mivel ezeket még a közösség nem tesztelte alaposan, semmi garancia nincs arra, hogy a csomagok működnek egyáltalán, nemhogy helyesen. Csak bátraknak és tapasztaltaknak ajánlott, hiszen előfordulhat, hogy egy hibás csomag után a rendszerben kézzel kell javításokat végezni ahhoz, hogy működőképes maradjon.

### [szerkesztés] Név szerinti kiadások

Ezek a kódnevek a Pixar nagysikerű animációs filmjéből, a Toy Story-ból valók.

- Debian 1.0 kiadás (nem volt kódneve),
- Debian 1.1 (kiadás: 1996. június 17.), kódneve „Buzz” - Buzz Lightyear volt az (z)űrhajós,
- Debian 1.2 (kiadás: 1996. december 12.), kódneve „Rex” - Rex volt a tyrannosaurus,
- Debian 1.3 (kiadás: 1997. június 5.), kódneve „Bo” - Bo Peep volt a pásztorlány,
- Debian 2.0 (kiadás: 1998. július 24.), kódneve „Hamm” - Ő volt a malac,
- Debian 2.1 (kiadás: 1999. március 9.), kódneve „Slink” - Slinky Dog volt a játékkutya,
- Debian 2.2 (kiadás: 2000. augusztus 15.), kódneve „Potato” - volt Mr. Potato (Krumplifej Uraság),
- Debian 3.0 (kiadás: 2002. július 19.), kódneve „Woody” - volt a cowboy,
- Debian 3.1 (kiadás: 2005. június 6.), kódneve „Sarge” - ő a műanyagkatona (v.ö.: Army Men).

A Sarge utáni kiadás kódneve "Etch", aki egy mágneses rajztábla volt.

Az instabil kiadás a Sid, ugyanígy hívták a szomszéd rossz gyereket, aki mindig kínozta a játékait.

### [szerkesztés] A Debianra épülő disztribúciók

- Ubuntu
- Kubuntu
- Xubuntu

## [szerkesztés] Debian GNU/Hurd

Folyamatban van a Debian fejlesztése más kernelekre is, elsősorban a Hurdra. A Hurd szerverprogramok gyűjteménye, amelyek egy mikrokernel (mint például a Mach) felett futnak, és különböző funkciókat implementálnak. A Hurd szabad szoftver, és a GNU projekt eredménye. Innen ered a Debian GNU/Hurd elnevezés.[2]

## [szerkesztés] Nem támogatott Debian változatok

- Debian GNU/Darwin: Egy csoport tervezte a kiadását is, mely a Mac OS X Darwin nevű kernelére épült volna, de a projekt tagjai jelenleg leállították/szüneteltetik tevékenységüket. Mivel a Darwin kernel BSD licenc alatt érhető el, a Debian Projekt nem támogatja.
- Debian GNU/Win32: A Windows kernelt használó rendszer elnevezése, melyet a hivatalos Debian Projekt a kernel zártsága miatt nem támogat.

## [szerkesztés] Hivatkozások

1. ↑ LinuxPlanet, Ian Murdock levele
2. ↑ Debian.org a Debianról

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

- debian.org (angol)
- debian.hu
- debian.lap.hu
- HUPWiki Debian leírás, Debian segítségek
- Debian-felhasználók levelező-listája (magyar nyelvű rendszer-támogatás)
- Otthoni, frissen telepített Debian GNU/Linux beállítása
- Debian desktop kialakítása
- A Debian szervezeti felépítése egy diagramban
- Linux alapok, gyakorlati segítség kezdőknek

| UNIX kultúra | m·v·sz

Unix-szerű rendszerek: | Linux | QNX | HP-UX | AIX | AtheOS | Syllable | DNIX | Digital UNIX | Tru64 | BSD | IRIX | MINIX | NeXTSTEP | OS-9 | OS-9/68k OS-9000 | OS/360 | OSF/1 | Plan 9 | Solaris | SunOS | UNIflex | Ultrix | UniCOS | Xenix | z/OS
BSD: | NetBSD | FreeBSD | OpenBSD | PicoBSD | MicroBSD | MirBSD | DragonFly BSD | WarBSD | ekkoBSD | BSD/OS | Darwin | TrustedBSD
Linux disztribúciók: | MiniLinux | ASPLinux | Adamantix | Amber Linux | Arch Linux | Ark Linux | CRUX | Conectiva | Damn Small Linux | Debian | Fedora Core | Gentoo Linux (Hardened) | GoboLinux | Guadalinex | Immunix | Impi Linux | Knoppix | Libranet | LinEx | Linspire | Linux From Scratch | Lunar Linux | Lycoris | MEPIS | Mandrakelinux | MkLinux | MontaVista | Morphix | Onebase Linux | PCLinuxOS | Recovery Is Possible | Red Flag Linux | Red Hat Enterprise Linux | Red Hat Linux | SuSE Linux | Slackware | Sorcerer GNU/Linux | Source Mage GNU/Linux | Tinfoil Hat Linux | Tomsrtbt | Trustix | Turbolinux | Ubuntu Linux | UHU Linux | United Linux | White Box Enterprise Linux | Xandros | YOPER | Yellow Dog Linux | Yggdrasil Linux

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../d/e/b/Debian.html"

Kategóriák: Linux-disztribúciók | GNU projektek

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Alemannisch
- العربية
- Български
- Bosanski
- Català
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- Esperanto
- Español
- Euskara
- فارسی
- Suomi
- Français
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Interlingua
- Bahasa Indonesia
- Italiano
- 日本語
- 한국어
- Kurdî / كوردي
- Lietuvių
- മലയാളം
- Nederlands
- Norsk (nynorsk)
- Norsk (bokmål)
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Svenska
- ไทย
- Türkçe
- Українська
- Tiếng Việt
- 中文