Hazāri - Vikipēdija

# Hazāri

### Vikipēdijas raksts

Hazāru jātnieks ar gūstekni

Hazāri ir mūsdienās izzudusi turku izcelsmes cilts, kas 200.-950.g. dzīvoja sākotnēji Kaukāza kalnos un Piekaspijā, bet vēlāk izplatījās pa visu dienvidaustrumu Eiropu. Lielāko varenību hazāri sasniedza 9. gadsimtā, kad viņi ieguva kontroli pār plašu reģionu, kas pletās no Karpatiem līdz pat Volgas upei, apmēram tās vidustecē. Hazāri bija izvērsuši plašu tirdzniecību, kuras centrs bija galvaspilsēta Itila (mūsdienu Astrahaņa).

Hazāru hans 7. gadsimtā pieņēma jūdaisma ticību, kurai pievērsās arī lielākā hazāru daļa. Hazāri bieži karoja ar austrumslāviem (krieviem), jo viens no ienesīgākajiem hazāru ienākumu avotiem bija vergu tirdzniecība, kurus viņi ieguva uzbrūkot un saņemot gūstā slāvus. Slāvu vergi parasti tika pārdoti Vidusjūras valstīs.

Hazāri bija izveidojuši tirdzniecības (tranzīta) ceļu Rēgensburga - Vīne - Krakova - Kijeva - Atila (kopš 1961.g. - Volgograda, pirms tam - Staļingrada, vēl agrāk Caricina) - Itila. Šis sauszemes tirdzniecības ceļš izveidojās līdzīgu iemeslu dēļ kā vikingu ziemeļu-dienvidu tranzīta ceļš. Proti, iekšējie nemieri Bizantijā, Bizantijas kari ar persiešiem un arābiem, pirātu sirošana Vidusjūrā, kas paralizēja daudz īsāko un izdevīgāko jūras tirdzniecības ceļu caur Vidusjūras un Melno jūru.

Slāvi ar hazāriem sīvi karoja, līdz viņus vairākkārt smagi sakāva un viņu hanāts pakāpeniski izjuka. To veicināja arī tas, ka lielāko tirdzniecības un tranzīta daļu bija pārņēmuši vikingi, izspiežot no šīs sfēras hazārus. Iespējams, ka hazāri tranzīta tirdzniecībā zaudēja arī maģāru dēļ, kuri 9. gadsimta beigās iebruka Panonijā, izslēdzot no hazāru tranzīta ķēdes Vīni un Krakovu. Krievi, izmantojot hazāru hanāta novājināšanos, iespējams, ar vikingu palīdzību, sagrāba hanāta zemes, bet izklīdušos un dezorganizētos hazārus pakāpeniski asimilēja. Tas nozīmē, ka krievu asinīs ir zināma daļa hazāru piedevu.

Lai gan krievu folklorā hazāri parasti tiek uzskatīti par naidīgiem mežoņiem, viņi, kalpojot par savdabīgu buferzonu, nepieļāva arābu un līdz ar viņiem arī islāma iespiešanos Kaukāzā un virzīšanos tālāk uz ziemeļiem arābu un islāma ekspansijas laikā 7.-9. gadsimtā.

Ar hazāriem joprojām ir saistīts daudz neskaidrību un mīklu, sākot jau ar visai neskaidro viņu etnisko izcelsmi. Viena no versijām aškenazi ebreju izcelšanos saista ar hazāru emigrantiem, kas glābjoties no slāvu ekspansijas, ieceļojuši Centrāleiropā. Šai versijai varētu būt pamats, vismaz teorētisks, ņemot vērā, ka vairums hazāru, kā jau minēts, bija pieņēmuši jūdaismu.

Hazāri izzuda apmēram 10. gs. vidū. Taču pastāv versija, ka neliels skaits hazāru pēcteču joprojām dzīvo izolētos Kaukāza aulos.

Saturs iegūts no "http://lv.wikipedia.org../../../h/a/z/Haz%C4%81ri.html"

Kategorija: Pasaules tautas

##### Views

- Raksts
- Diskusija
- Pašreizējā versija

##### Meklēt

##### Citās valodās

- Български
- Česky
- Deutsch
- English
- Español
- Esperanto
- فارسی
- Français
- 한국어
- Bahasa Indonesia
- Italiano
- עברית
- Lietuvių
- Magyar
- Nederlands
- 日本語
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Suomi
- Svenska
- Tatarça
- Türkçe
- Українська