Londona - Vikipēdija

# Londona

### Vikipēdijas raksts

London

Iedzīvotāji (2005) | 7 489 022 ap 12 524 316 (aglom.)
Dibināta | ap 43.g
Citi nosaukumi | Londinium (Senās Romas laikos) Londres (franču) Llundain (velsiešu) Londra (itāļu)
valsts daļa | Anglija
reģions | Londona
Mājaslapa | www.london.gov.uk

Londona (angļu valodā: London) ir Lielbritānijas un Anglijas galvaspilsēta pie Temzas upes Anglijas dienvidaustrumos. Ar vairāk nekā septiņiem miljoniem iedzīvotāju ir trešā lielākā pilsēta Eiropā (aiz Maskavas un Stambulas). Jau vairākus gadsimtus ir viens no svarīgākajiem pasaules tirdzniecības,finanšu, politikas un kultūras centriem. Londonā saražo 17% no Lielbritānijas IKP.

## [izmainīt šo sadaļu] Vēsture

Londonu dibinājuši romieši ap 43.gadu ,kad imperators Klaudijs iebruka Britānijā. Pilsētas romiešu nosaukums bija Londinium, un nosaukuma izcelsme ir neskaidra. Pēc kāda laika Londona kļuva par romiešu Britānijas provinces galvaspilsētu (pirmā galvaspilsēta bija Kolčestera). Ap 410.gadu romiešu vara beidzās, jo leģioni tika evakuēti no Britānijas un pilsoņiem pašiem bija jāaizstāvas pret iebrucējiem. Ap V.gs vidu Londona faktiski beidza pastāvēt, jo to bija pametuši iedzīvotāji.

Pēc 150 gadiem iedzīvotāji atgriezās, šoreiz tie bija anglosakši, kuri bija sapratuši pilsētas novietojuma izdevīgumu. Tomēr līdz pat XII. gs Londona nebija Anglijas galvaspilsēta (tā bija - Vinčestera), kaut arī Londona kopā ar Vestminsteru veidoja Anglijas lielāko pilsētu.

Drīz pēc tam, kad Viljams Iekarotājs pakļāva Angliju, Londona kļuva par Anglijas galvaspilsētu, un pilsēta sāka attīstīties visai strauji. 1381.gadā Vota Tailera sacelšanās dalībnieki ieņēma pilsētu.

Tjudoru laikā pilsēta vienmērīgi attīstījās, kļūstot par ievērojamu tirdzniecības centru ar Levanti un Krieviju. Reformācija Londonā pagāja salīdzinoši mierīgi, karalim izdodot rīkojumu ,ka visa katoļu baznīcas manta pieder karalim (tajā laikā vairāk kā puse no Londonas ēkām bija klosteri, baznīcas un citas reliģiskas celtnes). XVI gs. beigās Londonā darbojās Viljams Šekspīrs.

1642.gadā, sākoties Anglijas pilsoņu karam, Londonas pilsēta bija parlamenta aizstāvju pusē. 1666.gadā notika Londonas Lielais ugunsgrāks, kurš nopostīja 60% no pilsētas. Turpmāko 10 gadu laikā pilsēta tika atjaunota Kristofera Rena vadībā, un šis arhotekts lielā mēra nosaka pilsētas vecās daļas "seju" arī mūsdienās.

XVII gs. beigās Londons kļūst par pasaules finanšu centru, nodibinoties Bank of England, Lloyd's of London un British East India Company.

Londonai kļūstot par Britu impērijas centru, tās lielums un ietekme pieauga vairākkārt, XIX gs. sākuma Londona kļūst par lielāko pilsētu pasaulē. Rūpniecības revolūcija vēl vairāk paātrināja pilsētas izaugsmi. 1863.gadā Londonā tika atklāts pasaulē pirmais metro.

1939.gadā Londonas iedzīvotāju skaits sasniedza 8,6 miljonus (mūsdienās tas ir mazāks). Tā kā dzīvokļu apkurei izmantoja ogles, viena no pilsētas vizītkartēm bija Londonas migla, īstenībā - smogs.

2.pasaules kara laikā Londonu bombardēja vācu aviācija, un bojā gāja ap 35 000 iedzīvotāju. 1948.gadā Londonā notika Olimpiskās spēles (2012.gadā Londonā atkal būs Olimpiāde).

No 70-ajiem līdz 90-ajiem gadiem Londonā notika vairāki īru kaujinieku terorisma akti, bet 2005.gada 7.jūlijā notika vairāki terorakti Londonas metro un autobusā.

## [izmainīt šo sadaļu] Ģeogrāfija

Londona ir sadalīta vēl 32 piepilsētās, kuras ir izaugušas ap trīsdesmit trešo pilsētiņu, pašu senāko, tas ir, Londonas centru. 21 no tām tiek sauktas par iekšpilsētām, bet pārējās par ārpilsētām

1. Londonas pilsēta †
2. Vestminsteras pilsēta
3. Kensingtona un Čelsija
4. Hammersmita un Fulhama
5. Vandsvorta
6. Lambeta
7. Soutvarka
8. Hamleta tornis
9. Hakneja
10. Aislingtona
11. Kamdena
12. Brenta
13. Īlinga
14. Haunslouva
15. Ričmonda
16. Kingstona pie Temzas
17. Mertona

18. Sattona
19. Kroidona
20. Bromleja
21. Levišama
22. Grīnviča
23. Bekslija
24. Haveringa
25. Barkinga un Dadženhama
26. Redbridža
27. Ņūhama
28. Valtama Mežs
29. Harindžeja
30. Anfīlda
31. Barneta
32. Harrova
33. Hillingdona

† nav Londonas piepilsēta

## [izmainīt šo sadaļu] Ievērojamākās vietas

Parlamenta ēka

- Bekingemas pils
- Šerloka Holmsa muzejs
- Parlamenta ēka
- Vinzoras pils
- Vestminsteras abatija
- Tauers
- Tauera tilts

## [izmainīt šo sadaļu] Sports

### [izmainīt šo sadaļu] Olimpiskās spēles

Londona divreiz (1908. un 1948. gadā) ir organizējusi Olimpiskās spēles. Tagad Londona gatavojas kļūt par pirmo pilsētu, kas to izdarījusi 3 reizes - Londona organizēs arī 2012. gada Vasaras Olimpiskās spēles.

### [izmainīt šo sadaļu] Futbols

Londonā viennozīmīgi populārākais sporta veids ir futbols. Premjerlīgā piedalās 6 futbola klubi no Londonas: Arsenal F.C., Chelsea, Fulham, Charlton Athletic, Tottenham Hotspur un West Ham United. Zemākajās līgās spēlē vēl seši futbola klubi: Barnet, Brentford, Crystal Palace, Leyton Orient, Millwall un Queens Park Rangers. Ir arī vairāki futbola klubi, kuri nespēlē Anglijas augstākajās futbola divīzijās.

### [izmainīt šo sadaļu] Teniss

Londonā notiek arī prestižais Vimbldonas tenisa turnīrs.

## [izmainīt šo sadaļu] Transports

Londonas simbols - Routemaster autobuss

### [izmainīt šo sadaļu] Metro

Londonā ir pasaulē lielākā un vecākā metro sistēma - tā tika atklāta 1863. gadā. Pašlaik Londonas metro sistēmā ir 274 darbojošas stacijas. Londonas metro sistēmā ir 12 līnijas, kuru kopgarums ir 408 kilometri. Pašlaik Londonas metro sistēma tiek paplašināta un plānots, ka ap 2011. gadu pilsētā darbosies vēl 12 jaunas stacijas. Šis ir iespējams vieglākais un ātrākais veids kā pārvietoties pa Londonas centru.

### [izmainīt šo sadaļu] Autobusi

Londonā ir aptuveni 700 autobusu maršruti, kuri katru dienu apkalpo aptuveni 6 miljonus pasažieru. Senāk par Londonas simbolu bija kļuvis Routemaster autobuss, bet laika gaitā no 2003. līdz 2005. gadam to no aprites izņēma un pašlaik Londonā šādi autobusi kursē tikai 9. un 15. maršrutā.

### [izmainīt šo sadaļu] Aviosatiksme

Londonā ir 6 lidostas, no kurām lielākā ir Hītrovas lidosta, tā ir arī lielākā lidosta Eiropā. Vēl Londonā ir Getvikas lidosta, Stanstedas lidosta, Lutonas lidosta, Pilsētas lidosta un Biginhilas lidosta, kura gan pagaidām pasažieru pārvadājumus neveic. Pilsētai tuvākā ir Pilsētas Lidosta, kura no pilsētas centra atrodas aptuveni 10 kilometru attālumā.

## [izmainīt šo sadaļu] Cilvēki

Londonā dzimuši:

- Tomass Bajess (Thomas Bayes) (1702 - 1761) - matemātiķis
- Tomass Bekets (Thomas Becket) (1118 – 1170) - arhibīskaps
- Deivids Bekhems (David Beckham) (1975-) - futbolists
- Frensiss Bēkons (Francis Bacon) (1561 - 1626) - filozofs
- Tims Bērners-Lī (Tim Berners-Lee) (1955 - ) - datorists
- Džeina Birkina (Jane Birkin) (1946 - ) - aktrise
- Viljams Bleiks (William Blake) (1757 - 1827) - gleznotājs
- Dērks Bogards (Dirk Bogarde) (1921 - 1999) - aktieris
- Bairons (George Gordon Byron) (1788 - 1824) - dzejnieks
- Čārlzs Čaplins (Charles Spencer Chaplin) (1889 - 1977) - komiķis
- Džefrijs Čosers (Geoffrey Chaucer) (1340 — 1400) - rakstnieks
- Džons Dī (John Dee) (1527 – 1608) - matemātiķis
- Bendžamins Dizraeli (Benjamin Disraeli) (1804 - 1881) - politiķis
- Maikls Faradejs (Michael Faraday) (1791 - 1867) - fiziķis
- Džons Faulzs (John Robert Fowles) (1926 - 2005)- rakstnieks
- Ronalds Fišers (Ronald Fisher) (1890 – 1962) - ģenētiķis
- Jans Flemings (Ian Fleming) (1908 - 1964) - rakstnieks
- Edvards Gibons (Edward Gibbon) (1737 - 1794) - vēsturnieks
- Edmunds Heilijs (Edmond Halley) (1656 - 1742) - astronoms
- Alfreds Hičkoks (Alfred Hitchcock) (1899 - 1980) - kinorežisors
- Viljams Hogarts (William Hogarth) (1697 – 1764) - gleznotājs
- Hovards Kārters (Howard Carter) (1874 – 1939) - arheologs
- Ada Lavleisa (Ada Lovelace) (1815 - 1852) - matemātiķe
- Pīters Mansfīlds (Peter Mansfield) (1933 -) - fiziķis
- Alfrēds Maršals (Alfred Marshall) (1842 – 1924) - ekonomists
- Džons Meidžors (John Major) (1943 -) - politiķis
- Džons Mills (John Stuart Mill) (1806 – 1873) - filozofs
- Aleksandrs Alans Milns (A. A. Milne) (1882 – 1956) - rakstnieks
- Džons Miltons (John Milton) (1608 – 1674) - dzejnieks
- Bernards Montgomerijs (Bernard Montgomery) (1887 - 1976) - karavīrs
- Dafne di Morjē (Daphne du Maurier) (1907 – 1989) - rakstniece
- Tomass Mors (Thomas More) (1478 – 1535) - jurists
- Džeimss Pārkinsons (James Parkinson) (1755 – 1824) - ārsts
- Henrijs Pērsels (Henry Purcell) (1659 - 1695) - komponists
- Čārlzs Pērsons (Charles Algernon Parsons) (1854 – 1931) - inženieris
- Harolds Pinters (Harold Pinter) (1930 - ) - dramaturgs
- Karls Pīrsons (Karl Pearson) (1857 – 1936) - statistiķis
- Aleksandrs Poups (Alexander Pope) (1688 – 1744) - dzejnieks
- Vanesa Redgreiva (Vanessa Redgrave) (1937 - ) - aktrise
- Anna Redklifa (Ann Radcliffe) (1764 - 1823) - rakstniece
- Deivids Rikardo (David Ricardo) (1772 - 1823) - ekonomists
- Džeimss Ross (James Clark Ross) (1800 – 1862) - jūrasbraucējs
- Mērija Šellija (Mary Shelley) (1797 – 1851) - rakstniece
- Elizabete Teilore (Elizabeth Taylor) (1932 - ) - aktrise
- Viljams Tērners (William Turner) (1775 - 1851) - gleznotājs
- Alans Tjūrings (Alan Turing) (1912 – 1954) - matemātiķis
- Arnolds Toinbijs (Arnold J. Toynbee) (1889 - 1975) - vēsturnieks
- Endrjū Loids Vēbers (Andrew Lloyd Webber) (1948 - ) - komponists
- Herberts Velss (H. G. Wells) (1866 - 1946) - rakstnieks
- Sids Višess (Sid Vicious) (1957-1979) - mūziķis
- Virdžīnija Vulfa (Virginia Woolf) (1882-1941) - rakstniece
- Ivlins Vo (Evelyn Waugh) (1903 - 1966) - rakstnieks
- Edgars Volless (Edgar Wallace) (1875 - 1932) - rakstnieks

Wikimedia Commons ir pieejami multimēdiju faili par šo tēmu. Skat.:
Londona
Saturs iegūts no "http://lv.wikipedia.org../../../l/o/n/Londona.html"

Kategorijas: Apvienotās Karalistes pilsētas | Eiropas galvaspilsētas | Olimpisko spēļu mājvietas | Londona

##### Views

- Raksts
- Diskusija
- Pašreizējā versija

##### Meklēt

##### Citās valodās

- Afrikaans
- Alemannisch
- አማርኛ
- Aragonés
- Anglo Saxon
- العربية
- Asturianu
- Azərbaycan
- Беларуская
- Български
- বাংলা
- Brezhoneg
- Bosanski
- Català
- Corsu
- Česky
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- فارسی
- Suomi
- Võro
- Français
- Arpitan
- Frysk
- Gaeilge
- Gàidhlig
- Galego
- ગુજરાતી
- עברית
- हिन्दी
- Hrvatski
- Magyar
- Հայերեն
- Interlingua
- Bahasa Indonesia
- Ido
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- ქართული
- 한국어
- Kurdî / كوردي
- Kernewek
- Latina
- Lëtzebuergesch
- Limburgs
- Lingala
- Lietuvių
- Македонски
- मराठी
- Bahasa Melayu
- Plattdüütsch
- Nederlands
- Norsk (nynorsk)
- Norsk (bokmål)
- Nouormand
- Occitan
- Иронау
- Polski
- Português
- Runa Simi
- Rumantsch
- Română
- Armâneashti
- Русский
- Sicilianu
- Scots
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Shqip
- Српски / Srpski
- Svenska
- தமிழ்
- Тоҷикӣ
- ไทย
- Türkçe
- Tatarça
- Oyghurque
- Українська
- اردو
- Tiếng Việt
- Volapük
- ייִדיש
- 中文
- Bân-lâm-gú
- 粵語