Lengas per familha - Wikipèdia

# Lengas per familha

### Un article de Wikipèdia, l'enciclopèdia liura.

## [Modificar] Preambul

Vaquí una lista de las lengas naturalas o construchas, viventas o mòrtas, classadas per familhas e per gropes. La nocion de familha genetica de lengas es descricha mai en detalh dins l'article consacrat a la lingüistica comparada.

Las temptativas de certans lingüistas, frequentas dempuèi la segonda mitat del sègle XX, prepausant d'acampar certanas familhas de lengas dins de super familhas de lengas (per exemple considerar que las lengas altaïcas e las lengas oralicas fan partida d'una meteissa familha dicha « oraloaltaïca ») a pas balhat de resultats probants fins ara ; solas las super familhas que lor reconeissença fa l'objècte d'un consensús larg, coma las lengas indoeuropèas (que son estadas mesas en evidéncia dempuèi lo sègle XIX) e las lengas sinotibetanas, son repertoriadas.

## [Modificar] Lista abreujada

- lengas dravidas
- lengas indoeuropèas
  - grop tokharian
  - lengas anatolianas
  - lengas indoiranianas
    - lengas indoarianas
    - lengas iranianas
  - grop grèc
  - lengas romanicas
  - lengas celticas
  - lengas germanicas
  - lengas baltoeslavas
    - lengas baltas
    - lengas eslavas
- lengas afroasiaticas
- lengas nilosaharianas
- lengas nigèrokordofanianas
  - lengas nigèrocongolesas
    - lengas bantos
- lengas Coïsan
- lengas caucasencas (un grop non genetic):
  - lengas caucasencas del Sud o grop Cartielian
  - lengas caucasencas del Nòrd-Oèst o grop abcazo-adigian
  - lengas caucasencas del Nòrd-Est o grop naco-daguestanian
- lengas oralicas
  - lengas finoogricas
- lengas altaïcas
  - lengas turcas
- lengas sinotibetanas
- lengas kadai
- lengas miao-yao
- lengas austroasiaticas
- lengas austronesianas
  - lengas malaiopolinesianas
- lengas esquimaud-alèutas
- lengas na-dene
- lengas artificialas

## [Modificar] Lista

Aquesta lista es pas exaustiva

### [Modificar] Las lengas dravidas

(Son de lengas de l'Índia)

- tamol
- telogo
- malaialam
- kannada
- brahui
- maltò
- kurukh

### [Modificar] Las lengas indoeuropèas

Las lengas indoeuropèas son las mai espandidas. Son parladas en Euròpa, en Asia septentrionala (Russia), en Pèrsia, dins la region de l'Índia e dins las Americas.

- grop tocarian : (lengas atudadas)
  - tocarian A (agneen)
  - tocarian B (couchean)
- lengas anatolianas : (lengas atudadas)
  - ittita, tanben apelat nesita o ittita-nesita.
  - palaïta
  - lovita
    - milian
      - lician
  - lidian
- lengas indo-iranianas :
  - lengas indo-arianas (de lengas de l'Índia) :
    - vièlh-indian (sanscrit vedic, sanscrit classic)
      - indian mitjan (pracrits, apabraṃśa)
        - pali
          - neo-indian occidental :
            - bili
            - gujarati
              - singalés
              - divei o mal
            - landa
            - marati
            - rajastanian
            - sindi
          - neo-indian central :
            - indi, ordo
            - paari
            - bangani
            - nepalés
            - penjabi
          - neo-indian oriental :
            - assamais
            - bengali
            - biari
            - oriia
      - lengas dardicas
        - dialèctes cafir
        - cashmirian
      - rromani (tsigan) (lengas dificilas de classar, de raprochar siá del grop dardic, siá de l’indi o del rajastanian)
  - lengas iranianas :
    - avestic
    - persa ancian
    - persan (farsi, dari), tadjic
    - pashto
    - balotchi
    - ossèta
    - kurd
      - curmandji
      - sorani
      - zazaki
    - talish
    - tat
    - judeo-persan
- armenian
- grop grèc :
  - grop arcado-chipriòta :
    - micenian
    - arcadian, chipriòta, pamfilian
  - grop ionian-attic :
    - attic (grèc ancian)
      - koinè (mitjan grèc comun)
        - grèc modèrne
    - ionian (d'Asia, insular, d'Eubèa)
  - grop eolian (beocian, lesbian, thessalian)
  - grop occidental
    - dorian (laconian, argian, corintian, etc.)
      - tsaconian
    - elean, etolian, locrian, focidian
- albanés
  - tòsc
  - guèg
- grop italic
  - òsc
  - ombrian
  - latin (qu'es lo principal ancèstre de las lengas romanicas)
- lengas romanicas
  - grop ibero-romanic
    - castelhan (espanhòl)
      - andalós
    - asturian
    - leonés
    - aragonés
    - estremadurenc
    - judeo-espanhòl
    - portugués
      - galician
      - mirandés
      - açorian
      - algarvio
      - alentejano
  - grop occitano-romanic
    - catalan
    - occitan o lenga d'òc
      - auvernhat
      - lemosin
      - Vivaroaupenc
      - gascon
        - aranés
      - lengadocian
      - provençal
      - niçard
  - franco-provençal
  - grop gallo-roman
    - francés
      - francés quebequés
      - francés acadian
        - francés cajun
    - autras lengas d'oïl
      - Nòrd
        - valon
        - picard
      - Nòrd-Est
        - champenés
        - lorrenc
      - Nòrd-Oèst
        - gallo
        - normand
          - jersiés
        - maiannés
        - manceau
        - angevin
        - tourangés
      - centre
        - orleanés
        - berrichon
      - Sud-Oèst
        - poitevin-saintongeais
      - Sud-Est
        - bourguinhon
        - borbonés
        - franc-comtés
  - grop reto-romanic
    - romanche
    - ladin
    - friolan
  - grop italo-romanic
    - italian (lenga estandard, basada sul toscan e creada par Dante. Lo còrse es un dialècte del toscan amb de particularitats localas marcadas, lo cismontano e l' oltramontano, coma los dos dialèctes del nòrd de la Sardenha.
    - parlars gallo-italics
      - piemontés
      - lombard
      - ligura
      - emilian
      - bolonés o romanhòl (aquestes dos darrièrs son pròchis)
      - venète
      - istrian
    - dialèctes toscans
      - toscan
      - còrse
      - gallurian e sassarian
    - dialèctes centro-meridionals
      - centre : marchigiano, ombrian e roman del Latium (le romanesco es un dialècte del toscan)
      - Sud :
        - abruzzais (dialècte del meridional)
        - apulian (dialècte del meridional o napolitan)
        - campanian o napolitan
        - lucan o lucanian (dialècte del meridional) (doas varietats)
      - extrème-Sud :
    - sicilian
    - calabrés meridional (fòrt pròchi del sicilian, al nòrd de la Calàbria se parla lucan coma dins las Polhas del nòrd)
    - salentin
  - sard
    - campidanian
    - logodorian dont lo nuorés
    - gallurian e sassarian que son en fach de dialèctes còrses doncas toscans, mas sovent classats amb lo sard
  - grop illiro-romanic (dalmat)
  - grop romanés
    - daco-romanés (romanés, moldav)
    - macedo-romanés
    - megleno-romanés
    - istrio-romanés
- lengas celticas
  - grop britonic
    - galés
    - cornic
    - breton
  - grop gaelic
    - irlandés
    - escocés (o erse)
    - mannés (o manxés)
  - galés
- lengas germanicas :
  - brancé orientala
    - gotic
    - burgonde
  - branca occidentala
    - anglo-frison
      - anglés
      - frison
      - scots
    - germano-neerlandais
      - bas-alemand
        - neerlandés
        - afrikaans
        - alemand del Nòrd
        - bas-saxon
      - naut-alemand
        - mejan-alemand
          - mejan-alemand occidental
            - francic moselan
            - francic renan
            - francic luxemborgés, luxemborgés
            - hessés
            - francic ripuaire
          - mejan alemand oriental
            - turingian
            - naut-saxon
        - alemand superior
          - alemand
          - alemand pennsilvanian
          - francic oriental
          - francic meridional
          - bavarés
          - alemanic
            - alsacian
            - soabe
            - soís alemanic
        - iiddish
  - branca nòrdica, septentrionala o escandinava
    - jos-grop occidental
      - vièlh norrés
      - islandés
      - norvegian ninorsk (landsmål)
      - feroés
    - jos-grop oriental
      - danés
      - norvegian bokmål (riksmål)
      - suedés
- lengas balto-eslavas
  - lengas baltas
    - lengas baltas occidentalas
      - galindan
      - nadruvian
      - sudovian
      - vièlh prussian
    - lengas baltas orientalas
      - curonian
      - leton
      - lituan
      - samogician
      - semigalian
      - selonian
      - skalvian
  - lengas eslavas
    - lengas eslavas occidentalas
      - cachobe
      - polonés
      - polab
      - eslovac
      - sorab
      - [chèc]]
    - lengas eslavas meridionalas
      - vièlh eslav
      - bulgar, macedonian
      - serbo-croat (croat, sèrbi)
      - eslovèn
    - lengas eslavas orientalas
      - rus
      - ucraïnian
      - bielorus

### [Modificar] Las lengas afroasiaticas

Las lengas afroasiaticas (ancianament nomenadas camitosemiticas) son parladas en Africa septentrionala e saariana e mai en Orient-Pròche e en Orient-Mitjan.

- lengas berbèras (tamazight)
  - chaoui (tachawit)
  - chenoui
  - chleuh (tachelhit)
  - kabile (taqbaylit)
  - mozabit (tumzabt)
  - rifain (tarifit)
  - toarèg (tamasheq)
- lengas chadicas
  - haoussa
  - masa
- lengas omoticas
- lengas chamiticas
  - egipcian classic
    - còpt
- lengas cochiticas
  - Afar
  - somali
  - galla (tanben apelat oromo)
- lengas semiticas
  - Nòrd-Est (lengas atudadas)
    - acadian
    - assirian
    - babilonian
    - eblaïte
  - Nòrd-Oèst
    - ogaritica
    - aramean
      - aramean samaritan
    - ebrèu
    - fenician, punic
    - siriac
  - Sud
    - arab pròpriament dich o nòrd-arabic:
      - arab literal
      - dialèctes arabics
      - dialèctes magrebins
      - dialèctes proche-orientals
      - maltés
    - sud-arabic: a l'origina de las lengas semiticas de la Banada de l'Africa
      - sièis lengas del Iemèn menaçadas de disparicion
    - lengas semiticas d'Etiòpia e d'Eritrèa
      - tigrinia
      - amaric
      - tigre
      - arari
      - guèze (lenga classica uèi limitada al domeni liturgic)
      - gurag

### [Modificar] Las lengas nilosaharianas

Son parladas en Africa sub-saariana : al Tchad, al Sodan, al Niger, dins lo Nòrd del Cameron, en Republica Centrafricana, al Gana, al Quenia, en Etiópia e en Tansania.

- lengas nubianas
  - songaï
- lengas niloticas (dinca, nuer, shiluc, turcana...)
- massaï
- ik

### [Modificar] Las lengas nigèrocongolesas

- lengas bantoues
  - bemba
  - comorian
    - shingzidja
    - shimwali
    - shindzuani
    - shimaore
  - duala
  - lingala
  - nrebele
  - shona
  - sepedi (sotho del nòrd)
  - sesotho (sotho del sud)
  - swahili
  - tswana
  - grop nguni
    - sindebele
    - xhosa
    - zoulou
- grop mande
  - mandingue
    - bambara
  - soninke
- edo
- nafaanra
- ioruba
- wolof

### [Modificar] Las lengas khoisan

Son parladas en Africa australa.

- adza
- coadi
- sandaoe
- las lengas dels Bochimans e dels Còïcoï

### [Modificar] Las familhas geneticas de las lengas caucasencas

Las lengas caucasencas del Sud o grop kartvelian

- georgian
- laze
- mingrelian
- svane

Las lengas caucasencas del Nòrd-Oèst o grop abkhazo-adigian

- abaza
- abkhaze
- adigueen
- kabarde
- oubikh
- tcherkesse

#### [Modificar] Las lengas caucasencas del Nòrd-Est o grop nakho-daghestanian

- sous-grop nakh
  - ingouche
  - tchetchène
- sous-grop daghestanian
  - avar
  - darguine
  - lack
  - andi
  - archi
  - tabassaran
  - lezghian

### [Modificar] Las lengas oralicas

Son parladas essencialament en Euròpa e en Asia.

- lengas finoogricas
  - lengas fennicas
    - carelian
    - estonian
    - finnés
    - ingrian
    - live
    - vepse
    - vote
  - same (lapon)
  - lengas mordves
    - erza
    - mokcha
  - mari (tcheremisse)
  - lengas permianas
    - komi (ziriène)
    - oudmourte (votiak)
  - lengas ougrianas
    - ongrés
    - lengas ob-ougrianas
      - mansi (vogoul)
      - khanti (ostiak)
- lengas samoièdas
  - nenets
    - nenets de la tondra
    - nenets dels bòsques
  - enets
  - nganassan
  - selkoup

### [Modificar] Las lengas altaïcas

Son essencialament parladas en Asia de l'Oèst, centrala e orientala.

- lengas turquesas
  - azeri
  - bachcir
  - gagaoze
  - caracalpac
  - casac
  - quirguis
  - oïgor
  - osbec
  - tatar
  - tatar de Crimèa
  - turc (osmanli)
  - turcmène
  - iakot
- lengas mongolas
  - mongòl
  - boriat
  - calmoc
- lengas tongosas
  - mandcho
  - tongose
    - nanai

### [Modificar] Las lengas sinotibetanas

Son essencialament parladas en Asia de l'Èst e del Sud-Èst.

- grop chinés
  - chinés arcaïc
    - chinés medieval e chinés classic
      - cantonés
      - mandarin
      - gan
      - hakka
      - min
        - minnan
          - teochew
          - hainan
          - taïwanés
      - wu
      - xiang
- lengas tibetobirmanas
  - grop bodic
    - tamang-gurung-thakali
    - tibetain
      - amdo
      - rDzong-kha
      - ladakhi
      - sherpa
    - tshangla
    - bumthang
  - lengas sal
    - jinghpo
    - bodo
  - kiranti
  - grop lolo-birman
    - birman
    - nosu
    - akha
    - hani
  - meitei
  - naxi
  - neware
  - qianguic
    - rGialrong
    - muia
    - qiang
    - tangoute
  - trong
  - tujia
- kiranti
  - limbou
  - haiu
- gongdouk
- manchad
- trong
- bai
- karen
- dhimal-toto
- hruso
- sulung
- abor-miri-dafla
- taraon-digaru
- ao naga
- angami-pochuri naga
- zeme naga
- tangkhul naga
- mikir
- mizo-kuki-chin

### [Modificar] Las lengas tai-kadai

Son parladas essencialament en Asia del Sud-Èst.

- lao (laossian)
- thaï (thaïlandais)
- zhuang
- kam-tai
  - kam-sui
    - ai-cham
    - biao
    - cao-miao
    - dong
    - mak
    - mulam
    - maonan
    - sui
    - t'en
  - lakkja
    - lakkia

### [Modificar] Las lengas hmong-mian

Tanben apeladas miao-yao, son parladas esencialament en Asia del Sud-Est. Se distinguis tres gropes :

- hmong, lo mai important
  - hmong daw
  - hmong njua
- mian
- ho-nte, que l'apartenença es incertana

### [Modificar] Las lengas austroasiaticas

Son parladas essencialament en Asia del Sud-Èst

- lengas mounda
  - santali
- lengas môn-khmer
  - khmer (cambodgian)
  - lengas viet-muong
    - vietnamian
- lengas asli

### [Modificar] Las lengas austronesianas

Son parladas dins l'ocean Indian, en Asia del Sud-Èst, dins l'ocean Pacific, e an gaireben disparegut de Taiwan ont son parladas per las populacions autoctònas.

- lengas formosanas (de lengas vernacularas de Taiwan non aparentadas al chinés, que l'arribada sus l'illa es tardiva)
- lengas malaio-polinesianas
  - lengas malaio-polinesianas occidentalas
    - indonesian
    - javanés
    - malés
    - malgach
    - tagalog
      - filipino
    - chamorro
    - palauan
  - lengas malaio-polinesianas centralas e orientalas
    - lengas malaio-polinesianas orientalas
      - lengas de Halmahera-Sud e de Nòva-Guinèa occidentala
      - lengas oceanianas (ancianament subdevesidas en lengas melanesianas, micronesianas e polinesianas)
        - lengas oceanianas de Nòva-Guinèa del Nòrd e de l'Oèst e lengas meso-melanesianas
        - lengas oceanianas orientalas (regions mai a l'Èst que la Nòva-Guinèa e las Illas Salomon), que comprenon totas las lengas de Vanuatu, de Nòva-Caledonia, de Rotuma, de Fidji, de Micronesia e de Polinesia
          - drehu
          - fidjian
          - tobi
          - pohnpei
          - gilbertin
          - maori, rarotongian
          - tahician
          - tokelauan

### [Modificar] Las lengas esquimaudas-alèutas

- inuit (eskimò)
  - inuktitut
  - inupiaq
  - kalaallisut
- iupik
- aleota

### [Modificar] Las lengas na-dene

- tlingit
- eiak
- lengas athapascanes
  - lengas athapascanes septentrionales
    - ahtna
    - babine
    - beaver
    - carrier
    - chilcotin
    - chipewian
    - dogrib
    - gwich'in
    - han
    - kolchan
    - sarsi
    - sekani
    - slavei
    - tanana
    - tutchone
  - lengas athapascanes de la côte pacifica
    - coquille
    - hupa
    - mattole
    - tolowa
  - lengas athapascanes meridionales (lengas apaches)
    - apache
    - chiricahua
    - kiowa
    - navajo

### [Modificar] Las lengas utoaztècas

lengas utò-aztècas

- nahuatl
- comanche
- hopi , luiseno
- cuahuila
- cupeno
- papago
- ute
- mono
- paiute
- pima
- papil

### [Modificar] Las lengas algicas

- wiiot
- iurok

- lengas algonquines:
  - abenaquis oriental
  - abenaquis oèst
  - arapaho
  - blackfoot
  - cheianne
  - cri (naskapi, innu, atikamekw)
  - delaware (lenape)
  - etchemin
  - fox
  - loup a
  - loup b
  - mahican (mohican)
  - malecite
  - massachusett
  - menominee
  - micmac
  - miami-illinois
  - mohegan-pequot (mohican)
  - nanticoke
  - narragansett
  - ojibwa (chippewa, ottawa, algonquin)
  - pamlico
  - potawatomi
  - powhatan
  - quiripi-naugatuck-unquachog
  - shawnee
  - shinnecock

- (ritwain = wiiot + iurok)

### [Modificar] Las lengas caddoanas

- arikara
- caddo
- kitsai
- pawnee
- wichita

### [Modificar] Las lengas siox (-catawba)

lengas siox:

- assiniboine
- biloxi
- chiwere (iowa, missouri, oto)
- crow
- dhegiha
  - kansa-osage
  - omaha-ponca
  - quapaw
- hidatsa
- mandan
- moniton
- occaneechi
- ofo
- saponi
- sioux (lakota, santee-sisseton, iankton-ianktonai)
- stonei
- tutelo
- winnebago

lengas catawba:

- catawba
- woccon

### [Modificar] Las lengas iroquesas

- caiuga
- cherokee
- huron-wiandot
- laurencianas
- mohawk
- nottowai
- oneida
- onondaga
- seneca
- susquehannock
- tuscarora

### [Modificar] Las lengas tupí-guaraní

lengas tupi-guarani

- tupi
- guarani
- ariqueme
- kawahib
- oiampi

### [Modificar] Las pidgins e creòlas

- a base lexicale française
  - des Antilles e d'America del Sud
    - creòl aícian
    - creòl guadelopean
    - creòl guianés
    - creòl martiniqués
  - de l'Ocean indian
    - creòl maurician
    - creòl reünionés
    - creòl seicheléis
- a basa lexicala anglesae
  - de las Antilhas e d'America del Sud
    - creòl surinamian (sranan, taki taki)
  - de la zòna Asia del Sud-Èst, Oceania, Pacific
    - bichelamar
    - creòl hawaiian
    - tok pisin
- a basa lexicala portuguesa
  - creòl angolés
  - creòl bissau guinèan
  - creòl cap-verdian
  - creòl mozambiqués
- a basa lexicala espanhòla
- a basa lexicala alemanda
  - unserdeutsch
- autras
  - de la zòna Asia del Sud-Èst, Oceania, Pacific
    - hiri motu
  - papiamento

### [Modificar] Las lengas dels signes

Son de lengas pròprias als sords e malentendents, que l'estructura iconica e espaciala las distinguís de las lengas oralas sul plan gramatical.

- lenga dels signes francesa
- lenga dels signes quebequesa (LSQ)
- lenga dels signes americana
- lenga dels signes espanhòla

### [Modificar] Las lengas construchas (o artificialas)

- esperanto
  - ido
- volapük
- latino sine flexione
- interlingua
- lojban
- kotava

### [Modificar] Autras lengas e familhas de lengas non classadas

- basc
  - souletin
- elamite
- aida
- hatti
- orite
- sumerian
- etrusc
- ibèr
- meroïtic
- pict
- corean
- aïnu
- japonés e lengas aparentadas
  - japonés
  - grop riukiu
    - jos-grop amami-oquinaoés
      - Nòrd
        - amami-oshima
        - kikai
        - toku-no-shima
      - Sud
        - oki-no-erabu
        - okinawais
        - kunigami
        - ioron
    - jos-grop sakishima
      - miiako
      - iaeiama
      - ionaguni
- las lengas papoesas e las lengas australianas
  - taiap
- las lengas de las Americas
  - lengas araucans 2 (huilliche e mapuche)
  - lengas arawak, arawak 74 (arawak del Nòrd, arawak del Sud, chapacuran, arauan, chamicura, gahiban, garifuna, mahipuran, purus)
  - lengas aimaras, aimara 3 (aimara central, aimara del Sud e jaqaru)
  - lengas chibcha 130 (isthmian, abura, talamanca, barbacoa, paezan, coconucoan, popaianen, rama)
  - lengas macro-jê 32 (chiquitano, kaingáng, kaiapó, xavánte)
  - lengas mataco-gaicuru
  - lengas maias 69 (tzozil, chol, tzeltal, lacandon, iucateco, itza, jacalteco, iocatan, ixil)
  - lengas natchez 4 (atakapa, chitimacha, natchez, tunica)
  - lengas otomangue 173 (otomi, mazahua, choco, oaxaca, mangue)
  - lengas panoanes 29 (amahuaca, nukuini, poianáwa, tuxináwa, xipináwa, iora)
  - lengas quechuas, quechua 47 (chiquian, corongo, huailas, huallaga, panao, huailla, jauja, chachapoias)
  - haida
  - pirahã
  - tarascan
  - ticuna
- birale
- burushaski
- jalaa
- ket
- iukaghir
- laal
- mekejir
- nahali

## [Modificar] Veire tanben

### [Modificar] Ligams intèrnes

- Lengas amerindianas
- lingüistica
  - diccionari de las lengas
- lenga originala

### [Modificar] Ligams extèrnes

- de cartas de las familhas de lenga (tèxtes en anglés)
- http://www.ciep.fr/reform/genetique/

kannara cingalais kashmiri konkânî marathe (lenga) panjâbî baloutche lenga romane lenga portugaise occitan gascon gascon (dialècte) lengadocian lengadocian (dialècte) arpitan lenga gallèse lenga romanche lenga corse lenga celtica lenga brittonica lengas brittonicas lenga gaëlic lengas gaëlics lenga germanica lenga anglaise frison (lenga) grop alemand lenga afrikaans lenga allemande francic lenga islandaise feringian lenga danoise balto-slave kachoube lenga afar lenga arabe lenga wolof khoïsan lenga abkhaze lenga oudmourte lenga hongroise iakoute chinés lenga chinoise tibeto-birman laocian santâlî paluan oceanian (lingüistica) lenga gilbertine pohnpei (lenga) lenga inuit lenga iupik bichelamar lenga construite hatti (lenga) lenga etrusque lenga inuit lenga aïnu lenga japonaise algonquin (lenga) lenga mohawk mapudungun
Recuperat(ada) de "http://oc.wikipedia.org../../../l/e/n/Lengas_per_familha.html"

Categorias de la pagina: Familha de lengas • Diccionari de las lengas

##### Views

- Article
- Discussion
- Version actuala

##### Recercar

##### Autras lengas

- Afrikaans
- العربية
- Brezhoneg
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- English
- Español
- Esperanto
- Italiano
- Latina
- Lietuvių
- Nederlands
- 日本語
- Norsk (bokmål)
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Simple English
- Slovenščina
- Tagalog
- 中文(简体)