Mikrobiologija - Wikipedia

# Mikrobiologija

### From Wikipedia

Mikrobiologija (od grčkog mikron - mali i biologos - nauka o životu) je jedna od nauka koja je imala i ima veoma važnu ulogu u društvu. Mikrobiologija je često definisana kao nauka koja proučava organizme koji su premali da bi se videlu golim okom, tj. nauka koja proučava mikroorganizme. Organizmi i objekti manji od jednog milimetra u prečniku se ne mogu videti golim okom, te su mikroskopi naišli na ogromnu primenu u mikrobiologiji. Mikroorganizmi su od velikog značaja. Mikroorganizmi su neophodni za pravljenje hleba, sira, piva, vina, antibiotika, enzima, vakcina, vitamina i mnogih drugih bitnih produkata. Mikroorganizmi su neophodni za ekološki sistem. Zahvaljujući njima postoje azotni i ugljenikovi ciklusi koji se odvijaju duboko u zemljištu i u dubokim vodama.

Image:Mikrobiolog.jpg
Mikrobiolog

Mikroorganizmi su takođe pravili puno problema u istoriji čoveanstva. Bolesti izazvane mikroorganizmima su bile od značaja u nekoliko navrata, na primer pad Rimskog Carstva i osvajanje Novog Sveta. 1347. Crna cmrt je harala Evropom, i do 1351, samo četiri godine kasnije, 1/3 populacije je umrla. Danas jedna od najvećih bitaka koje moderna mikrobilogija vodi je sa virusom HIV-a, koji vodi do boleti side.

## [edit] Važni datumi u razvoju mikrobiologije

- 1546 - Frakastoro je pretpostavio da bolesti mogu da budu rezulat nevidljivih organizama
- 1590 - Džensen pravi prvi mikroskop
- 1676 - Levenhok otkriva prve organizme
- 1688 - Redi objavljuje rad o spontanoj generaciji crva
- 1765 - Spalancani napada teoriju spontane generacije
- 1786 - Miler pravi prvu sistematsku klasifikaciju bakterija
- 1798 - Jener prvi put upotrebljava vakcinu protiv boginja
- 1838 - Švan i Šlajden objavljuju rad Teorija ćelija
- 1844 - Basi potvrđuje da su mnoge bolesti izazvane mikroorganizmima
- 1847 - Semelvajs potvrđuje da se bolesti mogu preneti sa osobe na osobu, i prvi primenjuje dezinfikaciju
- 1849 - Snou istražuje epidemiologiju kolere u Londonu 1849. godine
- 1857 - Luj Paster potvrđuje da je fermentacija rezultat rada mikroorganizma
- 1858 - Virčov potvrđuje da ćelije nastaju deobom ćelija
- 1861 - Paster za sva vremena opovrgnuje teoriju spontane generacije
- 1867 - Lister objavljuje svoj rad o primeni dezinfekcije tokom operacija
- 1869 - Mišer otkiva nukleinske kiseline
- 1880 - Lavren pokazuje da je uzrok malarije mikroorganizam Plasmodium
- 1882 - Koh otkriva da je uzrok tuberkuloze bacil Mycobacterium tuberculosis
- 1884 - Gramovi metodi dele bakterije na gram pozitivne i gram negativne
- 1884 - Mečnikof objašnjava proces fagocitoze
- 1885 - Paster pravi vakcinu protiv besnila
- 1886 - Ešerih otkriva uzrok dijareje - mikroorganizam Escherichia Coli
- 1896 - Van Ermengem otkriva uzrok botulizma – Clostridium botulinum
- 1897 - Ros pokazuje da malariju prenosi komarac
- 1900 - Rid pokazuje da žutu groznicu takođe prenosi komarac
- 1902 - Lendštajner otkriva krvne grupe
- 1903 - Rajt otkriva prisustvo antitela
- 1905 - Šaudin i Hofman otkrivaju da se sifilis prenosi
- 1910 - Ehrlih proizvodi prvi lek za sifilis
- 1911 - Rous otkriva virus koji dovodi do raka kod kokošaka
- 1915 - D'Herel i Tvort otkrivaju prve viruse koji napadaju bakterije
- 1921 - Fleming otkriva lizozome
- 1928 - Grifit otkriva bakterijsku transformaciju
- 1929 - Fleming otkriva penicilin
- 1937 - Čaton deli organizme na prokariote i eukariote
- 1941 - Bidl i Tatum postavljaju hipotezu Jedan gen - jedan enzim
- 1944 - Averi pokazuje da je DNK nosilac genetske informacije
- 1945 - Vaksman otkriva streptomicin
- 1946 - Tatum opisuje bakterijsku konjugaciju
- 1951 - Herši i Čejs opisuje način na koji virus napada bakterije
- 1952 - Medaver otkriva da organizam ima osobinu tolerantnosti
- 1953 - Votson i Kirk otkrivaju strukturu molekula DNK
- 1962 - Porter opisuje osnovnu strukturu imunoglobulina G
- 1966 - Nirenberg, Korana i drugi otkrivaju Genetski kod - Genetska šifra
- 1970 - Arber i Smit otkrivaju restriktivne enzime
- 1971 - Baltimor otkriva obrnutu trankripciju kod virusa
- 1977 - Gilber i Senger otkrivaju tehnike za sekvenciranje DNK molekula
- 1979 - Sinteza insulina putem tehnologije rekombinacije DNK
- 1980 - Objavljena svetska eliminacije variole vere
- 1982 - Sinteza vakcine za Hepatitis B
- 1984 - Lik Montanjer identifikuje HIV virus
- 1985 - Mulis razvija polimerizovanu lančanu reakciju – PCR
- 1986 - Prvi put upotrebljena genska terapija
- 1995 - Objavljena DNK sekvenca Haemophilus influenzae
- 1997 - Otkrivena najveća bakterija na svetu
- 1999 - Potpuno poznat ljudski genom u Projektu ljudskog genoma

## [edit] Reference

U Wikimedijinu spremniku se nalazi još materijala vezanih uz:
Microbiology

- Microbiology, fifth Edition, Harley, John - Eastern Kentucky University, 2003.

## [edit] Spoljašnje poveznice

- O mikrobiologiji

Osnovne podoblasti biologije
Anatomija | Astrobiologija | Biohemija | Bioinformatika | Botanika | Citologija | Ekologija | Embriologija | Teorija evolucije | Fiziologija | Genetika | Genomika | Histologija | Mikologija | Mikrobiologija | Molekularna | Morfologija | Paleontologija | Parazitologija | Pomorska | Taksonomija | Zoologija

*

Retrieved from "http://sh.wikipedia.org../../../m/i/k/Mikrobiologija.html"

##### Views

- Članak/Чланак
- Rasprava/Разговор
- Trenutna revizija

##### Traži-Тражи

##### Drugi jezici-Други језици

- Afrikaans
- Català
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- English
- Español
- Esperanto
- Français
- 한국어
- Bahasa Indonesia
- Italiano
- עברית
- Nederlands
- 日本語
- Norsk (bokmål)
- Polski
- Português
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Suomi
- Tagalog
- ไทย
- Tiếng Việt
- Українська
- 中文