# Chémia:Odporúčané články

### Z Wikipédie

2006 - 2007

## [úprava] Tento rok

1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 | 32 | 33 | 34 | 35 | 36 | 37 | 38 | 39 | 40 | 41 | 42 | 43 | 44 | 45 | 46 | 47 | 48 | 49 | 50 | 51 | 52

## [úprava] 1/2006

Kremík (lat. silicium zo slov silex alebo silicis, synonymá pre kremeň) je chemický prvok v Periodickej tabuľke prvkov, ktorý má značku Si a protónové číslo 14.

Základné fyzikálne a chemické vlastnosti

Pomerne tvrdý polokov s vysokou afinitou ku kyslíku. Elementárny kremík je na vzduchu neobmedzene stály, v okolitej prírode sa s ním však stretávame prakticky iba vo forme zlúčenín, v ktorých sa vyskytuje iba s mocnosťou Si+4.

Je odolný voči väčšine minerálnych anorganických kyselín (s výnimkou zmesi kyseliny fluorovodíkovej HF a kyseliny dusičnej HNO3), veľmi ľahko sa však rozpúšťa v alkalických roztokoch za vzniku kremičitanového aniónu [SiO3]-2.

História

Kremík (po lat. silex, silicis) prvýkrát identifikoval Antoine Lavoisier v roku 1787, a neskôr ho Humphry Davy (1800) omylom považoval za zlúčeninu. V roku 1811 Gay Lussac a Thénard pravdepodobne pripravili amorfný a nečistý kremík redukciou fluoridu kremičitého draslíkom. V roku 1824 Berzelius pripravil amorfný kremík pomocou približne rovnakej metódy ako Lussac. Berzelius tiež kremík vyčistil opakovaným premývaním .

...

## [úprava] 2/2006

Chlór (gr. chloros) je chemický prvok v Periodickej tabuľke prvkov, ktorý má značku Cl a protónové číslo 17.

Základné fyzikálne a chemické vlastnosti

Chlór je toxický svetlozelený plyn, druhý člen triedy halogénov. Je to veľmi reaktívny plyn, ktorý sa ochotne zlučuje s väčšinou prvkov periodickej tabuľky. Bol objavený v roku 1774 Carlom Wilhelmom Scheelom, ale súčasné pomenovanie mu dal až v roku 1810 anglický chemik sir Humphry Davy. V potravinárstve sa označuje E925.

...

## [úprava] 3/2006

Uhlík (lat. Carboneum) je chemický prvok v Periodickej tabuľke prvkov, ktorý má značku C a protónové číslo 6.

### [úprava] Formy uhlíka

Elementárny uhlík

Uhlík je typický nekovový prvok, ktorý sa ako nerast v elementárnom stave vyskytuje v prírode v dvoch základných modifikáciách a v posledných približne 20 rokoch bola laboratórne vytvorená tretia modifikácia:

- Tuha alebo grafit je tvorená/ý uhlíkom, ktorý kryštalizuje v šesťuholníkových šupinkách a patrí medzi najmäkkšie známe nerasty. Táto vlastnosť sa využíva napr. pri výrobe ceruziek, v ktorých mletá tuha tvorí základnú zložku tyčinky určenej na písanie a kreslenie.

- Diamant je tvorený uhlíkom, ktorý kryštalizuje v kockovej sústave a je najtvrdším a veľmi cenným prírodným nerastom. Váha diamantov sa udáva v karátoch, najväčším doposiaľ nájdeným diamantom bol Cullinan, ktorý v surovom stave pri nájdení v JAR mal hmotnosť 3 106 karátov.

...

## [úprava] 4/2006

Dmitrij Ivanovič Mendelejev (rusky: Дми́трий Ива́нович Менделе́ев) (* 8. február 1834, Toboľsk – † 2. január 1907, Petrohrad) bol ruský chemik, ktorý bol jedným z dvoch vedcov, ktorí vytvorili prvú verziu periodickej tabuľky chemických prvkov. Tvrdil, že prvky boli usporiadané do vzoru, ktorý mu umožňil predpovedať vlastnosti prvkov, ktoré ešte neboli objavené.

Život

Narodil sa 8. februára v rodine gymnáziálneho učiteľa ako najmladší syn zo 14 detí. Otec bol Ivan Pavlovič Mendelejev a matka Mária Dmitrievna Mandelejevová (rodená Kornilieva). Keď mal 14 rokov, jeho otec zomrel, Mendelejev začal navštevovať gymnázium v Toboľsku. V 1849 Mendelejev ukončil gymnázium a urobil skúšky na Vysokú školu v Petrohrade.

...

## [úprava] 5/2006

Lipidy (z gréc. slova lipos - tuk) sú látky rastlinného alebo živočíšneho pôvodu, málo rozpustné alebo nerozpustné vo vode. Lipidy sú estery vyšších karboxylových kyselín (nasýtených alebo nenasýtených) a alkoholov, respektíve ich derivátov. Patria do skupiny nepolárnych molekúl biogénneho pôvodu.

Štruktúra

Z biochemického hľadiska sú lipidy estery (prípadne zložené amidy) vyšších karboxylových kyselín (mastných kyselín) a alkoholov.

Karboxylové kyseliny

Nepolárnou zložkou lipidov sú vyššie monokarboxylové kyseliny. Môžu to byť

...

## [úprava] 6/2006

Galvanický článok je chemický zdroj elektrického napätia pomenovaný po Luigim Galvanim, skladá sa z dvoch materiálov spojených elektrolytom. Je tiež známy ako voltov článok alebo elektrochemický článok.

História galvanických článkov

Galvanický článok dostal svoj názov podľa talianského lekára a prírodovedca Luigiho Galvaniho, ktorý v roku 1780 pri pitvaní žabích stehienok spozoroval ich zášklby po dotyku dvoch rozdielnych kovových predmetov na rôzne konce nervov, podobné zášklbom vyvolávaným elektrickým nábojom. Tento jav správne vysvetlil taliansky fyzik Alessandro Volta, a to vznikom elektrického napätia medzi dvoma kovmi (nástrojom a kovovým podkladom) vodivo prepojenými elektrolytom (obsiahnutých v bunkách). Na základe týchto úvah zostavil v roku 1800 článok, skladajúci sa z medenej a zinkovej elektródy ponorenej do roztoku kyseliny sírovej.

...

## [úprava] 7/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/7 2006

## [úprava] 8/2006

Fritz Haber (* 9. december 1868 – † 29. január 1934) bol nemecký chemik, ktorý v roku 1918 získal Nobelovu cenu za chémiu za syntetizovanie amoniaku, ktorý je dôležitý pre hnojivá a výbušniny.

Život

Narodil sa v Breslau, Nemecko. Medzi rokmi 1886 - 1897 študoval na Univerzite v Heidelbergu pod vedením Roberta Bunsena, na Univerzite v Berlíne v skupine A. W. Hoffmanna a na Technickej Univerzite v Charlottenburgu (dnes Technická Univerzita v Berlíne) pod vedením Carla Liebermanna. V roku 1901 sa oženil s priateľkou Clarou Immerwahrenovou. Pred tým ako začal vyučovať, pracoval v otcovej chemickej továrni a v Technologickom Inštitúte v Zurichu spolu s Georgom Lungenom. Počas pôsobenia v Karlsruhene, on a Carl Bosch vytvorili Haberov proces, ktorý za pomoci katalyzátoru syntetizoval pod vysokým tlakom a teploty amoniak z vodíka a atmosferického dusíka. V roku 1918 získal za tento objav Nobelovu cenu za chémiu. Haber-Boschov proces bol míľnikom v priemyselnej chémii pretože dusíkaté látky sa už nemuseli získavať z prírodných zdrojov ako napríklad čílsky liadok. Toto náhle objavenie procesu výroby amoniaku odvrátilo maltuziánsku krízu alebo populačnú krízu.

...

## [úprava] 9/2006

Atóm (grec. άτομον - nedeliteľný) je najmenšia, chemicky ďalej nedeliteľná častica chemického prvku, ktorá je nositeľom jeho vlastností.

Tento pojem atómu zaviedli grécki filozofi Leukippos a Demokritos, všeobecne sa ujal až na začiatku 19. storočia. Ernest Rutherford a Niels Bohr objavili subatomárne častice a tým sa dokázalo, že atóm nie je nedeliteľný. Atómy sa ďalej zlučujú do molekúl. V prirodzenom prostredí majú rovnaký počet elektrónov aj protónov, v tomto stave je atóm elektroneutrálny. Ak sa tento pomer zmení, vzniká ión, ktorý je buď kladný (katión) alebo záporný (anión). Molekula, atóm či dokonca jeho častice sú v neustálom pohybe.

Atómová teória

Taktiež nazývaná Daltonova teória podľa objaviteľa Johna Daltona.

Začiatkom 19. storočia sa Dalton sa zaoberal rozborom chemických látok a pozorovaním chemických reakcií. Svoje závery spísal do troch zákonov:

...

## [úprava] 10/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/10 2006

## [úprava] 11/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/11 2006

## [úprava] 12/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/12 2006

## [úprava] 13/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/13 2006

## [úprava] 14/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/14 2006

## [úprava] 15/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/15 2006

## [úprava] 16/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/16 2006

## [úprava] 17/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/17 2006

## [úprava] 18/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/18 2006

## [úprava] 19/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/19 2006

## [úprava] 20/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/20 2006

## [úprava] 21/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/21 2006

## [úprava] 22/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/22 2006

## [úprava] 23/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/23 2006

## [úprava] 24/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/24 2006

## [úprava] 25/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/25 2006

## [úprava] 26/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/26 2006

## [úprava] 27/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/27 2006

## [úprava] 28/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/28 2006

## [úprava] 29/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/29 2006

## [úprava] 30/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/30 2006

## [úprava] 31/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/31 2006

## [úprava] 32/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/32 2006

## [úprava] 33/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/33 2006

## [úprava] 34/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/34 2006

## [úprava] 35/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/35 2006

## [úprava] 36/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/36 2006

## [úprava] 37/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/37 2006

## [úprava] 38/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/38 2006

## [úprava] 39/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/39 2006

## [úprava] 40/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/40 2006

## [úprava] 41/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/41 2006

## [úprava] 42/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/42 2006

## [úprava] 43/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/43 2006

## [úprava] 44/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/44 2006

## [úprava] 45/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/45 2006

## [úprava] 46/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/46 2006

## [úprava] 47/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/47 2006

## [úprava] 48/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/48 2006

## [úprava] 49/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/49 2006

## [úprava] 50/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/50 2006

## [úprava] 51/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/51 2006

## [úprava] 52/2006

Šablóna:Chémia/Odporúčaný článok/52 2006

Zdroj: "http://sk.wikipedia.org../../../o/d/p/Ch%C3%A9mia%7EOdpor%C3%BA%C4%8Dan%C3%A9_%C4%8Dl%C3%A1nky_375b.html"

Kategória: Archív Wikipédie

##### Views

- Článok
- Diskusia
- Aktuálna verzia

##### Hľadaj