# Beli patuljak

### Из пројекта Википедија

Овом чланку или једном његовом делу је потребно прерађивање. То подразумева уклапање потпунијег и тачнијег садржаја, уклањање сувишног и неодговарајућег текста, додавање референци и слична уређивања, како би се добио квалитетан и енциклопедијски чланак.
Погледајте како се мења страна за помоћ, или страну за разговор. Уклоните ову поруку када завршите.

Beli patuljak je astronomski objekat koji nastaje kada zvezda male ili srednje mase završi svoj život. Ove zvezde nisu dovoljno masivne da bi proizvele u svome centru temperature koje su potrebne za održavanje procesa nuklearne fuzije ugljenika u reakciji nukleosinteze. Nakon što ovakva jedna zvezda, tokom njene faze sagorevanja helijuma, postane crveni div, ona će rasuti svoje spoljašnje omotače da bi od njih bila formirana planetarna nebula, a od preostalog dela biće formirano jedno inertno jezgro sastavljeno uglavnom od ugljenika i kiseonika.

Pošto ovo jezgro više nema svoj izvor energije, ono će, prema tome, postepeno izračivati svoju preostalu energiju i tako se hladiti. Jezgro, koje nije više podržano fuzionom reakcijom da se suprotstavi gravitacionom kolapsu, postaje ekstremno velike gustine, sa tipičnom masom koja je približno jednaka masi našeg Sunca i koja je smeštena u zapremini otprilike jednakoj zapremini naše planete Zemlje. Ovaj beli patuljak suprotstavlja se daljem gravitacionom sažimanju jedino pomoću pritiska elektronske degeneracije. Maksimalna masa belog patuljka, iza koje ni pritisak degeneracije ne može više da ga održava, je oko 1.4 mase našeg Sunca. Beli patuljak koji se približava ovom ograničenju (poznatom kao Čandrasekarovo ograničenje ili limit), najčešće koristeći za to prebacivanje mase sa njemu združene zvezde, može da eksplodira kao supernova tipa Ia tokom procesa poznatog kao detonacija ugljenika.

Konačno, posle stotinu milijardi godina, beli patuljak trebalo bi da se ohladi do temperature na kojoj on više neće biti vidljiv. Ipak, za ovo dosadašnje vreme života našeg svemira, od njegovog početka u velikom prasku pa do danas (koje je procenjeno na oko 13,7 milijardi godina), čak i najstariji beli patuljci još uvek zrače na temperaturi od par hiljada kelvina (ili stepeni celzijusovih).

Beli patuljci su kao vrsta prilično uobičajeni. Prema gruboj proceni oni obuhvataju oko 6% od svih zvezda u okolini našeg solarnog sistema. (RECONS estimate)

Добављено из "http://sr.wikipedia.org../../../b/e/l/Beli_patuljak.html"

Категорије страница: Чланци за прерађивање · Астрономија · Изабрани чланци на ru.вики

##### Views

- Чланак
- разговор
- Тренутна ревизија

##### Претрага

##### Други језици

- Български
- Català
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- English
- Eesti
- Español
- Esperanto
- فارسی
- Français
- Galego
- 한국어
- Íslenska
- Italiano
- עברית
- Latina
- Latviešu
- Lietuvių
- Magyar
- Nederlands
- 日本語
- Polski
- Português
- Русский
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Suomi
- Svenska
- Tiếng Việt
- Türkçe
- Українська
- 中文