Алгоритмічна мова - Вікіпедія

# Алгоритмічна мова

### Матеріал з Вікіпедії — вільної енциклопедії.

Алгоритмічна мова — формальна мова, призначена для записування алгоритмів.

Використання алгоритмічної мови базується на можливості формального визначення правил конструювання алгоритмів. При формальному описанні алгортимів істотна роль належить вибору способу запису (кодування) обробляємої інформації и задання алгоритмічних предписань — елементарних кроків алгоритму із яких він конструюється.

Алгоритмічна мова визначається заданням абетки (або словника вихідних символів), точним описанням її синтаксису (граматики) та семантики. Деякий непорожній підалфавіт алгоритмічної мови використовується для кодування вихідної (обробляємої) інформації. Відомо, що навіть абетка з двох літер достатня для кодування будь якої інформації. Але, вказана абетка, як правило розширюється для забезпечення можливості екномнішого та ефективнішого кодування.

Правила перетворення інформації в різних алгоритмах досить різноманітні та якісно різноманітні. Однак, всі конкретні алгоритми можуть бути складені із досить невеликої кількості предписань. Набори предписань, із яких можливо побудувати будь які алгоритми, які тільки можна уявити, називаються алогритмічно повними.

Алгоритмічна мова називається універсальною, якщо в ній може бути описано алгоритмічно повний набір предписань (як наслідок, будь який алгоритм). Визначення універсальної алгоритмічної мови аналогічно визначенню алгоритмічної системи, тобто, загального способу запису алгоритмів.

Специфіка алгоримтічної мови виявляється, головним чином, в її семантиці, і полягає в тому, що речення мови мають бути алгоритмами, тобто, послідовностями предписань, за допомогою яких відбувається обробка інформації (реалізується алфавітне відображення).

Кожній алгоритмічній мові мають бути засоби для визначення операторів, які здійснють переробку інформації, та операторів переходу (розпізнавачів), визначаючих порядок виконання цих операторів. Оператори, в свою чергу, можуть позначати послідовності інших елементарніших операцій. Наприклад, оператор множення багатозначних чисел позначає послідовність деяких дій над однозначими числами.

Мови, із допомогою яких будуються клсичні алгоритмічні системи (нормальні алгоритми Маркова, рекурсивні функції, машини Т'юрінга, машини Поста і інші), не дивлячись на їхню універсальність, виявились практично неприйнятними для описання алгоритмів розв'язання задач при їх реалізації на ЕОМ. Ця обставина є наслідком того, що всі ці системи орієнтовані на розгляд фундаментальних теоретичних питань теорії алгоритмів. Навіть просто написання будь якого складного алгоритму в будь якій із цих схем вже представляє собою самостійну складну задачу. В зв'язку із цим, розв'язання практичних задач з допомого ЕОМ викликало появу алгоритмічних мов програмування для яких алгоритмічні мови служать теоретичною основою.

## [ред.] Джерела інформації

- Енциклопедія кібернетики, Ющенко Е. Л., т. 1, ст. 101-102.

## [ред.] Дивіться також

- Теорія алгоритмів
- Мова програмування

| Це незавершена стаття про комп'ютери. Ви можете допомогти проекту, виправивши або дописавши її.

Отримано від "http://uk.wikipedia.org../../../%D0%B0/%D0%BB/%D0%B3/%D0%90%D0%BB%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%BC%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0.html"

Категорії: Незавершені статті про комп'ютери | Математична лінгвістика | Теорія алгоритмів

##### Views

- Стаття
- Обговорення
- Поточна версія

##### Пошук

##### Іншими мовами

- Русский