# Беседа:Карлово

### от Уикипедия, свободната енциклопедия

## [редактиране] Текст на Потребител:87.126.2.14

Следният неформатиран текст беше добавен от Потребител:87.126.2.14. Възможно е да е копиран от някъде. --Спас Колев 13:10, 14 март 2006 (UTC)

Карлово, родният град на Апостола, е разположен в подножието на южните склонове на Централния Балкан, в една долина, която пленява с красотата на своята природа. Градът е наследник на старото българско селище Сушица. Предходник на Сушица през средните векове и център на областта е бил вероятно градът Копса или Копсис, чието видоизменено име Гьопса е запазено и до днес като второ наименование на река Стряма. Карлово е пряк наследник на редица селища и крепости, които през различните исторически епохи са възниквали, процъфтявали и загивали. Красивата природа и плодородието на долината на розите привличат вниманието и тук се заселват хора още от древността. Най-старите данни датират от праисторическите времена. В близост до Карлово са открити селищни могили от новокаменната епоха и бронзовата епоха . През желязната епоха Карловската котловина е била населявана от тракийски племена. В близост до днешно Карлово са съществували две тракийски селища или оброчища - до мястото на “Св. Троица” и до местността “Св. Пантелеймон”. Периодите на римското владичество I-IV век и късната античност IV – VI век се характеризират с мащабно строителство в цялата Карловска долина на пътища, пътни съоръжения, крепости. Северно от Карлово е минавало трасето на Подбалканския римски път, свързващ Черноморието със Сердика. Още при първите вълни на турското нашествие през ХІV в. по тези земи завоевателят Карлъ Али бей получава във феодално владение старата Сушица. Той изгонва по-голямата част от българското население на селището и настанява на негово място нашествениците. Близостта на Карлово с Балкана създава условия за развитието на различни видове занаяти и търговия. Между най-рано развитите занаяти е кожарството. Във връзка с него се появяват и кожухарство, шаячната промишленост, платнарството, басмаджийството (боядисване на различни видове платове). Значително място в стопанското минало на града заема производството на барут, т. н. „черно просо”, от което най-заинтересована била турската власт. Най-важният и основен занаят за Карлово обаче е гайтанджийството. По производство на гайтани градът държи първото място в Турската империя. Значително място в стопанството от онова време заема и отглеждането на розата и производството на розово масло. Упорити и дейни хора карловци проявяват своята инициатива и в борбата за духовно възраждане и издигане. Народното училище в Карлово се формира още в началото на ХІХ в., но бележи своя възход, когато в града идва учителят Райно Попович, който учителства тук 25 години. Любовта към просветата и волята за културно развитие на Карлово се проявяват в празнуването на деня на Кирил и Методий, което за първи път през 1859 г. се превръща в истинско събитие за хората от града и околните села. По своя стопански и културен възход Карлово заема предно място сред българските градове от епохата на Възраждането. Родният град на апостола на свободата е едно от големите огнища на обществено съзнание у поробените и онеправдани българи, които ги подготвят в борбата за политическа свобода и национална независимост.

Взето от „http://bg.wikipedia.org../../../%D0%BA/%D0%B0/%D1%80/%D0%91%D0%B5%D1%81%D0%B5%D0%B4%D0%B0%7E%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE_b3d8.html“.

##### Views

- Статия
- Беседа
- Текуща версия

##### Търсене