Budism - Vikipeedia, vaba entsüklopeedia

# Budism

###

See artikkel on viletsas seisus.

Vajab keelelist või sõnastuslikku toimetamist

Buddha Šākjamuni

Budism ehk buddhism ehk budalus on traditsioonilise dateeringu järgi 563–483 eKr Põhja-Indias elanud Siddhārtha Gautama õpetusest alguse saanud usund ja filosoofia, üks maailmareligioonidest.

Budismi järgijad ise nimetavad end dharma järgijateks või ka virgumisele viiva õpetuse järgijateks.

Budism ei ole teistlik õpetus nagu näiteks kristlus. Budismi järgi alluvad ümbersünnile ka jumalad, nagu kõik teisedki olendid, kes on siin ilmas "olemises".

Budistliku õpetuse rajajaks on kuningapoeg Siddhārtha Gautama, kes pärast Valgustatusele ehk Virgumisele jõudmist sai endale nimeks Buddha (Virgunu). Ta elas 566–486 eKr, teistel andmetel 560-480. Veel kutsutakse teda Šakjamuni ehk erak Sakja soost. Sakja suguvõsa elas praeguse Nepali kunigriigi lõunaosas.

Seadmuse-Ratas ehk Dharma-ratas

Budismil on maailmas kusagil 230-500 miljonit järgijat, eriti Bhutanis, Birmas, Hiinas (sealhulgas Tiibetis), Jaapanis, Kambodžas, Laoses, Lõuna-Koreas, Mongoolias, Sri Lankal, Tais, Taiwanil ja Vietnamis samuti Läänes, sealhulgas ka Eestis.

Budistide munklus ja kloostritraditsioon on praegu eksisteerivatest religioonidest kõige vanem. Buddha sõnad ja loengud õpiti pähe ja anti edasi suusõnaliselt aastasadu ja kirjutati hiljem üles palmilehtedele. Algselt koostati Pali kaanon, millele hiljem liitus sanskritikeelne kaanon, mis kannab nime Tripitaka, paali k. Tipitaka (Kolm Korvi). Mõlemad on äärmiselt mahukad. Kanoniseeriti alles III budistide kogunemisel keiser Ašoka ajal (270-230 eKr). Kolm osa: (Vinaja-pitaka, 'dul ba) juhised munkadele ja kloostrireeglid; (Suutra-pitaka, mdo) Buddha õpetuskõned; (Abhidharma-pitaka, mngon chos) filosoofilised traktaadid (suutrad). Hiljem tekkinud koolkondadel on arvukalt teisi pühi raamatuid Kandzur. Kommentaare kirjutatakse tänapäevani.

Munk

## [redigeeri] Õpetuse alused

Neli õilsat tõde: 1. On olemas kannatus (dukha), mis tuleneb kulgemise ja muutumise paratamatuse mittemõistmisest, väljendub sünni ja surma ringis (sansaaras). 2. Kannatusel on põhjus (avidya, teadmatus), mis väljendub ahnitsemises või kiindumuses millegi/kellegi vastu (trišna). 3. Kannatusest (sh. sansaarast) on võimalik vabaneda selle põhjustaja kaotamisega ja saavutada täielik vabanemine (nirvaana). 4. Selleks on olemas kaheksaosaline tee (õige vaade, kavatsus, jutt, tegu, eluviis, püüdlemine, mõtlus, keskendumine).

Lootose troon buddadele

Eesmärk on nirvaana (valgustus, kannatustest vabanemine, elu ja surma tsüklist väljumine). Meie oma "mina" ja asjade väline külg on vaid meelepete ja illusioon (maaja, maya), mis eksisteerib vaid niipalju kui inimene talle ise väge annab.

Kerjakauss

Neli põhipahet: (1) kõigi kuue meele (sealhulgas mõtlemine) kaudu saadav nauding, (2) lõbu tekkimisest, tagasitulemisest maailma, (3) väärusk, (4) nõmedus e. teadmatus (rumalus).

Õpetuse põhitunnuseid on väljendatud ka kolme faktorina: (1) püsimatus, muutuvus (kõik muutub, teiseneb); (2) kannatus, rahulolematus, viletsus (eelnevast tuleneva ebakindlusega); (3) minatus, isetus, hingetus (võimaldab kannatusi ületada).

## [redigeeri] Kombestik

Mungad ei võta osa tavapärasest ühiskondlikust elust. Hinajaanas kannavad mungad kollast rüüd, mahajaanas on eelistatud punane. Pea on munkadel ja nunnadel paljaks aetud, enamus järgib tsölibaati. Hierarhia munkluses eksisteerib, kuid väliseid tunnused puuduvad, st kõik mungad on väliselt võrdsed. Kõiki budiste ühendavat keskset võimu pole kunagi olnud. Iseloomulik on tolerantsus teiste uskude suhtes.

Mõnedes Tiibeti budismi koolkondades, näiteks ningmapas, on kooselu naistega lubatud.

Paljudes maades on kombeks, et noormehed elavad mõned kuud templis/kloostris mungaelu, kus nad järgivad kombeid, mediteerivad, saavad õpetust jm vajalikku. Samamoodi võib aga igaüks, sõltumata vanusest ja soost, ka igal muul eluperioodil mõnda aega templis/kloostris elada.

Rahvabudism avaldub igapäevaelus altarite eest hoolitsemises ja palvetes, amulettide kasutamises, templite-kloostrite külastamises ning paljus muus. Kalendrilisi tähtpäevi võib olla üle viiekümne. Altarid on mitmesuguse kujuga nähtavale kohale paigutatud väikesed katusega kaetud ehitised, kus kesksel kohal on Buddha või mõne pühaku kuju või pilt. Altarite eest hoolitsetakse igapäevaselt: puhastatakse, värskendatakse, süüdatakse küünlad ja suitsuküünlad, asetatakse lilli ja ohvriande (jooke, puuvilju), loetakse väike palve jne. Igal majal, igal asutusel või ettevõttel ja kohal on oma altar. Amuletid ja talismanid on kaasaskantavad pühad esemed: medaljonid, käepaelad, värsked lillepärjad (sõidukites) jne. Templite külastamisel tehakse väike annetus, süüdatakse küünlaid, loetakse palveid, lisatakse õhukesi kuldlehekesi Buddha või pühaku kujule, ennustatakse jne. Kombed erinevad piirkonniti. Tiibetis on iseloomulik palveveskite keerutamine, mõnel pool helistatakse kellasid vms. Kohalviibivalt mungalt võetakse vastu õnnistusi (pühitsetud vesi, õnnistussõnad, käepael talismaniks jne). Rahvabudism ei pruugi seada piiranguid toiduvalikule ega muudele igapäevaelu kommetele.

Sümbolid: ratas, kala, merikarp, vaas, lill, vihmavari, palvelipp, lõppematu sõlm.

Püha lause (mantra): „O(o)m mani padme hu(u)m” (on ka teisi kirjapilte), millel on palju tõlgendusi.

Buddha kujud ilmusid u. 1. saj. eKr, varasematel aegadel kujude loomist tauniti.

Ajaarvamist loetakse Buddha virgumisest (543 eKr theravaadas).

Budism oli riigiusk ajaloolises Tiibetis ning on praegusel ajal Bhutanis, Sri Lankas, Birmas ja Tais ning on laialdaselt levinud Hiinas, Jaapanis, Koreas, Mongoolias, Laoses, Kambodžas, vähemal määral ka Nepalis, Malaisias, Vietnamis, Ida-Siberis jm.

## [redigeeri] Koolkonnad

Budismis on väga palju erinevaid koolkondi, mis laias laastus jagunevad kolmeks: nikaja (nikaya), mahajaana (mahayana) ning vadžrajaana (vajrayana). Nikaja koolkonnast on tänapäeval olemas vaid theravaada (theravada) koolkond, mis tugineb üksnes paali kaanonile. Paali kaanonit loetakse vanimaks ning selle suutraid tunnustavad kõik budismi koolkonnad.

Mõnikord on nikaja (ja theravaada) budismi kohta kasutatud nimetust "hinajaana" ("väike vanker"), mis nagu viitaks, et mitte kõik ei pääse sellele ning mida on seetõttu peetud veidi ebakohaseks ja isegi solvavaks selle suuna esindajate suhtes.

Mahajaana - Theravaada - Lamaism - Zen-budism

## [redigeeri] Vaimulikud

- bogdogeegen - budismi peavaimulik Mongoolias.
- hubilgaan - Mongoolias taaskehastunud kõrgem vaimulik.
- tulku - Tiibeti budismis taaskehastunud suur õpetaja.

## [redigeeri] Budism Eestis

Budismi ajalugu Eestis algas 20. sajandi alguses, mil Eestis tegutses budistlik munk vend Vahindra, kodanikunimega Karl Tõnisson (ka Karlis Tennissons), kelle XIII dalai-laama nimetas Esimeseks Läti, Eesti ja Leedu budistlikuks peapiiskopiks. Vend Vahindra lahkus Eestist 1930. aastatel ning suri 1962. aastal Birmas pühakuna.

Aastatel 1982–1988 tegutses Eestis Vello Väärtnõu juhtimisel budistlik ühendus – Eestimaa Budistlik Vennaskond, kes asutas Eesti Nyingma traditsiooni. See oli tuntud oli rahva hulgas Taola nime all ja asus Tallinnas Kadriorus.

Traditsiooni kohaselt alustati esimese stuupa ehitamisega, mis püstitati kunstnik Jüri Arraku suvekodusse Pangarehele. Ehituses osalesid Jüri Arrak, Urve Arrak, Jaan Arrak, Jaanus Tamm, Siim Jöesaar ja Vello Väärtnöu. Stuupa ülemise osa, mis sümboliseerib Brahma taevaid, tegi Vigala Sass, rahva hulgas tuntud ravitseja ja maausuline.

1984–1985 aastal ehitati kolm stuupat Läänemaale, Haapsalu lähedale. Taola poolt on rajatud siiani ainukesed Eesti stuupad .

Tõlgiti suur hulk budistliku kirjandust eesti keelde.

Praegu tegutsevad Eestis Eesti Budistlik Kogudus "Drikung Kagyu Shri Ratna Keskus" ja Tiibeti Budismi Nyingma Eesti Kogudus, Lääne Budistliku Vennaskonna Sõprade kohalik osakond, budistlikku kirjandust üllitav Dharma kirjastus, Budismi Instituut ja Eesti-Tiibeti Kultuuriselts. Tallinnas on budistlik tempel.

## [redigeeri] Mõisted

abhijña - abhisamaya - abhiśeka - akṣara - Akšobhja (Akṣobhya) - Amitābha - Amoghasiddhi - amṛta - antarābhava - arhat

bodhi - bodhisatva - buda - Buddha

cham

datsan - dharmapāla - dorje - drilbu

hinajaana

kaalatšakra - kaastunne

karma - krijatantra

mahajaana - mahajaana suutrad - mahasiddha - mandala

neli õilsat tõde - nirvaana

pantšen-laama - phurpa

sansaara

theravaada - Tiibeti budism - tšarjatantra

vadžrajaana - Valge Lootos - vihaara

## [redigeeri] Vaata ka

- Budismi sümbolid
- Budistlik eetika
- Budistlik loogika
- Budistlik terminoloogia

## [redigeeri] Välislingid

Sanskriti seletav sõnastik

Välja otsitud andmebaasist "http://et.wikipedia.org../../../b/u/d/Budism.html"

Kategooriad: Toimetamist ootavad (november 2006) | Budism | Filosoofia | Religioon

##### Views

- Artikkel
- Arutelu
- Viimane redaktsioon

##### Otsi

##### Teised keeled

- Afrikaans
- العربية
- Brezhoneg
- Català
- Dansk
- Deutsch
- English
- Español
- Esperanto
- فارسی
- Français
- עברית
- Interlingua
- Italiano
- 日本語
- 한국어
- Nederlands
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Svenska
- ไทย
- Tiếng Việt
- Українська
- 中文(简体)