Arutelu:Johannes Orasmaa - Vikipeedia, vaba entsüklopeedia

# Arutelu:Johannes Orasmaa

###

Mulle tundub poliitikuks nimetamine problemaatiline. Andres 14. juuli 2006, kell 13.20 (UTC)

  ...sest ta on kaitseliidu poolt sinna riigivolikokku pandud? avjoska 14. juuli 2006, kell 13.21 (UTC)

    Umbes nii jah. Kaitseliit valib oma juhi ennast esindama. See valimistulemus tundub olevat enam-vähem ettemääratud. Minu meelest see ei ole poliitik. Võiks küll võib-olla nimetada riigimeheks, aga kui see Kaitseliidu ülema (mittepoliitilise!) ametikohaga enam-vähem kaasas käib, siis on seegi vist liiga palju öeldud. Andres 14. juuli 2006, kell 13.28 (UTC)

Poliitik, kahtlemata. --Lulu 14. juuli 2006, kell 13.26 (UTC)

  Mina ju kahtlen. Selgita siis oma kahtlematust. Andres 14. juuli 2006, kell 13.28 (UTC)

  Veel. Kas ka Eesti NSV Ülemnõukogu saadikud olid poliitikud? Andres 14. juuli 2006, kell 13.29 (UTC)

See viimane kysimus ei puutu antud juhul teemasse. Rahvuskogu liige ja Riiginõukogu liige on aga kahtlemata poliitik, kuna tegemist oli poliitiliste institutsioonidega, kus langetati poliitilisi otsuseid ehk tehti poliitikat. Määramine või valimine ei puutu asjasse. --Lulu 14. juuli 2006, kell 13.39 (UTC)

  Olgu. Aga kas tasub seda mainida esimeses lauses?

Kus siis veel? --- Muideks, tahtsin just lisada, et ega valitsuse liikmeid ehk ministreid kah ei valita, vaid määratakse ning kinnitatakse. Ometi on nad poliitikud. Taolisi poliitilisi ametikohti on teisigi. --Lulu 14. juuli 2006, kell 13.45 (UTC)

  Minu meelest võib taolistel juhtudel alguses mainida põhitegevusala. Seda, et ta on olnud ka Riiginõukogu liige, võib ju mainida sõna "poliitik" nimetamata, soovitatavalt tagapool. Andres 14. juuli 2006, kell 13.53 (UTC)

Juhin tähelepanu et nii Riiginõukogu kui ka Rahvusnõukogu liige. --Lulu 14. juuli 2006, kell 14.01 (UTC)

  Valitsuse liikmete suhtes mul kahtlusi ei ole. Küll aga Eesti NSV valitsuse liii kmete suhtes. Andres 14. juuli 2006, kell 13.52 (UTC)
  Ülemnõukogu puutub asjasse küll, sest jutt on poliitiku mõiste määratlemisest. Andres 14. juuli 2006, kell 13.42 (UTC)

Mis Ülemnõukokku ja teistesse nõukogude võimuorganitesse puutub, siis nende puhul tuleb arvestada poliitilise reaalsusega tolle rezhiimi ajal. Reaalselt neil organitel ju võimu ei olnud. Otsused langetati NLKP organites. Muidugi, paljud nõukogude organite liikmed, eriti nende juhid, olid samaaegselt ka NLKP-s kõrgetel kohtadel. Aga poliitik on minu meelest ikkagi see, kellel on võim ehk võimalus langetada otsuseid. Poliitik ilma võimuta ei ole minu meelest poliitik, või siis väga tinglikult. Sama käib ka muide Eesti eksiilvalitsuste liikmete kohta. Reaalset poliitikat nad ju ei teinud, kuna võimu neil ei olnud. --Lulu 14. juuli 2006, kell 14.01 (UTC)

  Üldiselt nõus. Aga tundub, et ka näiteks parteiaktivistid, kellel ühtki võimuametikohta ei ole, ning parlamendis esindamata parteide aktivistid on ikkagi poliitikud. Sellepärast on kahtlus ka eksiilvalitsuse liikmete suhtes. Andres 14. juuli 2006, kell 14.10 (UTC)

Välja otsitud andmebaasist "http://et.wikipedia.org../../../j/o/h/Arutelu%7EJohannes_Orasmaa_264e.html"

##### Views

- Artikkel
- Arutelu
- Viimane redaktsioon

##### Otsi