Arutelu:Elektrilaeng - Vikipeedia, vaba entsüklopeedia

# Arutelu:Elektrilaeng

###

    ...null elektrilaeng - äkki selgitad.Akra 4. märts 2006, kell 21.52 (UTC)

  Kui elektrilaeng ehk elektrihulk on füüsikaline suurus, siis see saab omandada ka väärtuse 0. Näiteks kui meil on kaks aatomit ning üks loovutab teisele ühe elektroni, siis mõlema elektrilaeng muutub nullist positiivseks või negatiivseks. Andres 4. märts 2006, kell 21.56 (UTC)

    Lühidalt, elektriliselt neutraalse keha elektrilaeng on 0 C. Andres 4. märts 2006, kell 21.58 (UTC)

Jah aatomi tasandil küll. Kuid mitte elektrotehnikas, laeng peab erinema nullist.Akra 4. märts 2006, kell 22.01 (UTC)

  Aga füüsikas? Sama, mis kehtib aatomi tasandil, kehtib ju ka makroskoopilise keha puhul. Kui keha on elektriliselt neutraalne, siis tema elektrilaeng ehk elektrihulk on 0 C. Kui me paneme selle suuruse näiteks Coulombi seaduse valemisse, siis saame elektrostaatilise jõu suuruseks 0 N.

  See, millest Sina räägid, peab olema mingi muu mõiste, mitte füüsikaline suurus. Andres 4. märts 2006, kell 22.08 (UTC)

Vaata see on nüüd see koht, kus kõik asjad elektrofüüsika, kui malli alla ära ei mahu. On veel olemas elektrotehnika ja selle alused.

Elementaarlaengute tasandil on sinu jutt õige aga, siis peab kirjutama seda teisiti sellise artikli pealkirja all. Kui elektrilaeng on null siis puudub ka emj ja elektrit ega ka kogu elektri teooriat ei eksisteeri. Elektri seadustes toimetavad ainult laengukandjad.Akra 4. märts 2006, kell 22.29 (UTC)

  Ma püüdsin uurida. Igal pool defineeritakse elektrilaeng positiivse ja negatiivse elektrilaengu kaudu. Samuti aga samastatakse elektrilaengut elektrihulgaga. Ja kui on olemas positiivne ja negatiivne elektrihulk, siis sellest järeldub, et on olemas ka elektrihulk 0, sest see saadakse võrdsete erinimeliste laengute algebralise summaga. Isegi neutroni puhul on see nii, sest ta koosneb kvarkidest, millel on elektrilaeng.

  Elektrilaeng on tõesti defineeritud laengukandjate kaudu. Aga just erinimeliste laengukandjate olemasolu tõttu peavad eksisteerima ka neutraalsed kehad. Ja kõik elektri seadused kehtivad ju ka siis, kui Q = 0 C. Kui näiteks elektromotoorjõu väärtus on 0 V, siis võib ju öelda, et elektromotoorjõudu ei ole, aga see ei tähenda ju midagi muud, kui et tema väärtus on 0 V. See on samamoodi, nagu me ütleme paigalseisva keha kohta, et tema kiirus on 0 m/s. Või näiteks kui keha kiirendus on 0, kas siis selle keha puhul mehhaanika seadused ei kehti?

Minu poolest võib kirjutada teisiti. Andres 4. märts 2006, kell 22.59 (UTC)

Kuidas teisiti selle pealkirja all kirjutada ma ei tea. Aga nii ka ei saa. Füüsika on paljuski teoreetiline. Elekter reaalne. Kui lähtuda sellest teoreetilisest vaatevinklist et võib ka null olla siis kudas sa nulli puhul mulle vastu saaksid kirjutada. Su arvuti lihtsalt ei töötaks, sest voolu ei oleks. Elektrivool on positiivse või negatiivse elektrilaenguga laengukandjate korrapärane liikumine.Akra 4. märts 2006, kell 23.28 (UTC)

  Ei saakski.

  Siin tuleb nähtavasti lihtsalt selgitada keelepruuki. Ka füüsikute keelepruugis lähtutakse sellest, et laeng on positiivne ja negatiivne. Samuti ei eristata laengut ja laengukandjat. Eks homme vaata. Ja selles suhtes on Sul muidugi õigus, et ka neutraalsete makroskoopiliste kehade puhul ilmnevad elektrinähtused, sest nende koosseisus on laengukandjad. Andres 4. märts 2006, kell 23.32 (UTC)

  Nii on asi parem.Akra 5. märts 2006, kell 09.35 (UTC)

Välja otsitud andmebaasist "http://et.wikipedia.org../../../e/l/e/Arutelu%7EElektrilaeng_e979.html"

##### Views

- Artikkel
- Arutelu
- Viimane redaktsioon

##### Otsi