BSD - Vikipeedia, vaba entsüklopeedia

# BSD

###

See artikkel on operatsioonisüsteemist; lühendi muid tähendusi vaata leheküljelt BSD (täpsustus)

Vajab keelelist või sõnastuslikku toimetamist

BSD ametlik maskott: BSD deemon

BSD (Berkeley Software Distribution) on Unixi-laadne, otseselt UNIX-ist põlvnev kaasaegne vabavaraline operatsioonisüsteem. BSD arendamist alustati 1970-ndatel California ülikoolis Berkeleys, sealt tuleneb ka tema omapärane nimi. BSD pere operatsioonisüsteemid on laialdaselt kasutusel ka tänapäeval, levinumad neist on NetBSD, FreeBSD ja OpenBSD.

## [redigeeri] Ajalugu

### [redigeeri] BSD sünd

Varajased UNIX versioonid olid litsentsi omanikele saadaval koos lähtekoodiga, see tõi endaga kaasa operatsioonisüsteemi kiire arengu ka väljaspool teda ametlikult arendavat Bell Labsi. Üks esimesi UNIX operatsioonisüsteemi kasutajaid, ja hiljem ka aktiivsemaid arendajaid, oli California Ülikool Berkeleys.

Aastal 1973, inspireerituna Ken Thompson'i esitlusest, ostis varem suuri mainframe arvuteid kasutanud California Ülikool Berkeleys PDP-11/45 miniarvuti, millele Keith Standiford paigaldas 1974. aasta jaanuaris UNIXi neljanda versiooni. Sellele lisandusid 1974. aasta kevadel PDP 11/40 ja 1975. aasta sügisel PDP 11/70. Huvi kasvades Berkeleys toimuva arendustöö vastu pandi aastal 1977 kokku first Berkeley Software Distribution, 1BSD. Tegemist oli lisaga UNIX-i kuuendale versioonile, sisaldades Pascali kompilaatorit ja ex tekstiredaktorit. 1978. aasta keskel ilmunud 2BSD tõi veaparandusi 1BSD süsteemile, lisandusid vi tekstiredaktor ja C kest. 2.11BSD viimane uuendus ilmus aastal 2003 ja ta on PDP süsteemides kasutusel veel tänapäevalgi.

### [redigeeri] BSD areng

Seoses suurenevate nõuetega riistvarale ostis Berkeley 1978 aastal VAX-11/780 miniarvuti. Sellel riistvaral jooksev UNIX pordi 32/V tuum kirjutati Berkeleys ümber, lisati virtuaalmälu tugi. Berkeley Software Distribution liikus üle 32 bitistele VAX süsteemidele, BSD sai uueks nimeks 3BSD.

DARPA, kes soovis uuendada oma sõjaväe jaoks välja töötatud infosüsteemi ja vajas selle tarbeks erinevale riistvarale porditavat, kergesti laiendatavat operatsioonisüsteemi, tellis vastava arenduse Berkeleylt. Aprillis 1980 sõlmiti 18-kuuline leping. Lepingu sisuliseks nõudeks oli lisada UNIXi süsteemile uusi DARPA jaoks vajalikke funktsioone, arendustöö kordineerimiseks loodi Computer Systems Research Group või lühidalt CSRG. CSRG oli BSD arendamise organiseerijaks kuni aastani 1995. Berkeley UNIXi projekti juhiks sai Bill Joy.

4.1BSD ilmus 1981 aasta juunis, see väljalase parandas tunduvalt operatsioonisüsteemi jõudlust. BSD operatsioonispsteem suudab töötada sama kiirelt kui VMS. Seoses UNIX System V ilmumisega otsustatakse, et segaduste vältimiseks ei saa BSD operatsioonisüsteem kunagi seerianumbrit 5.

Augustis 1983 valmib 4.2BSD. Peale kaheaastast aktiivset arendustööd ilmub BBN'i modifitseeritud TCP/IP tugi, Berkeley Fast File System, Marshall Kirk McKusick saab BSD deemoni kui operatsioonisüsteemi logo autoriks. Bill Joy lahkub Berkeleyst ja temast saab üks Sun Microsystems asutajatest.

Juunis 1986 ilmus 4.3BSD, selles vahetas Berkeley TCP/IP implementatsioon välja BBNi oma, ka DARPA eelistab just Berkeley versiooni kuna viimane on lihtsalt õnnestunum. 4.3BSD-Tahoe tarvis, mis oli BSD port Power 6/32 platformile, eraldatakse operatsioonisüsteemis riistvaraga seotud kood muust koodist. Pikemas perspektiivis parandas see tunduvalt BSD operatsioonisüsteemi porditavust.

Kuna AT&T UNIXi lähtekoodi litsents muutus üha kallimaks, siis viis idee luua ilma AT&T koodita tasuta operatsioonisüsteem Net/1 ilmumiseni 1989 aasta juunis. Juunis 1991 valmiv Net/2 oli peaaegu täielikult valmis tasuta operatsioonisüsteem. Ümber kirjutati pea kõik UNIXi kommertsversioonist pärit operatsioonisüsteemi osad, seda kõigest 18 kuuga.

Net/2 baasil loodi vabavaraline 386BSD, mis oli port Inteli 80386 palatformile, ja kommertslik BSD/OS, mille arendajaks ja leviajaks saai Berkeley Software Design (BSDi). Hoolimata oma lühikesest elueast sai 386BSD peatselt ilmuvate NetBSD ja FreeBSD arenduse baasiks.

### [redigeeri] Kohtuvaidlused

1992 kaebas UNIXi kaubamärki ja lähtekoodi omav AT&T BSDi kohtusse, põhjuseks AT&T koodi lubamatu kasutamine BSD operatsioonisüsteemis. See kohtuvaidlus aeglustas BSD arengut ligi kaheks aastaks, luues ideaalse aja operatsioonisüsteemi Linux populaarsuse kiireks tõususks. Linuxi ja 386BSD arendus algas enam-vähem samal ajal, kuid Linux saavutas tänu BSD kohtuvaidlustele suure edumaa.

Jaanuaris 1994 lahenesid lõpuks ka kohtumured, seda suures osas Berkeley kasuks. 18 000 failist BSD süsteemis tuli eemaldada kõigest 3 ja modifitseerida tuli 70. Kohtuvaidluse tulemusena ei ole UNIX Systems Laboratories'el alates 4.4BSD'st õigust enam esitada edasisi hagisid BSD kasutajate, levitajate ja arendajate vastu. Juunis 1994 valmis 4.4BSD kahes versioonis: ilma AT&T koodita 4.4BSD-Lite ja ainult AT&T litsentsiomanikele mõeldud AT&T koodi sisaldav 4.4BSD-Encumbered.

Viimane ametlik BSD versioon Berkeleylt oli 4.4BSD-Lite Release 2 aastal 1995, peale seda läks CSRG laiali ja edasise BSD arendamisega tegelesid juba vabatahtlikest koosnevad organisatsioonid nagu NetBSD, FreeBSD ja OpenBSD.

## [redigeeri] BSD tehnoloogia

BSD operatsioonisüsteemid koosnevad kolmest loogilisest üksusest: tuum, kasutajamaailm ja kolmandate osapoolte tarkvara. Tuuma (kernel) ja kasutajamaailma (userland) arendatakse koos. Operatsioonisüsteemi arendajatel on üle CVS'i juurdepääs korraga tervele lähtekoodile. Tuuma ja kasutajamaailma koos arendamisega tagatakse erinevate süsteemi osade parem ühilduvus.

Tuum ja kasutajamaailm moodustavad minimaalse baassüsteemi kus on olemas C teegid, kompilaator, mõned vajalikud käsurea ja võrgu utiliidid. Juhtudel kui konkreetset BSD operatsioonisüsteemi soovitakse kasutada näiteks tulemüürina, ruuterina, piisab sellisest minimalistlikust lähenemisest täielikult.

Baassüsteem on kergesti laiendav, vastavalt süsteemi rakendamise vajadustele. Laiendamiseks kasutatakse pkgsrc (NetBSD, OpenBSD) või ports (FreeBSD) võimalusi mille abil on võimalik süsteemi lisada laias valikus kolmandate osapoolte tarkvara, näiteks Apache veebiserver või KDE graafiline töökeskkond.

## [redigeeri] Distributsioonid/derivaadid

Tänapäevased enimlevinuimad BSD operatsioonisüsteemid on NetBSD, FreeBSD ja OpenBSD, igaühte neist arendatakse vastavalt oma valitud suunitlusele, siinkohal ka lühike kirjeldus mis eesmärgi on arendajad endale nende kolme juures valinud:

NetBSD on sihitud selgele ja puhtale arhitektuurile orienteeritud algtekstile, mis võimaldaks kõige erinevamaid platvorme vähima vaevaga toetada. NetBSD on kõige rohkemail eri arhitektuuridel käiv Unix, ja tõenäoliselt ka operatsioonisüsteem, üldse. Hetkeseisuga on toetatud 58 erinevat arhitektuuri.

FreeBSD on peamiselt keskendunud i386 platformile võimalikult stabiilse, kiire, skaleeruva ja laia funktsionaalsusega serverioperatsioonisüsteemi loomisele.

OpenBSD tekkis lahkhelide tõttu NetBSD arendajate seas, põhirõhk on pandud turvalisusele, mistõttu võib teda kohata peamiselt tulemüürides ja väga kõrget turvalisust nõudvais servereis.

## [redigeeri] Välislingid

- NetBSD.org
- FreeBSD.org
- OpenBSD.org
- MTÜ BSD Eesti
- Kakskümmend aastat Berkeley Unixit
- The PDP-11 FAQ
- Overview of BSD
- Handout for the UNIX Industry: A Brief History
- Porting BSD UNIX to a New Platform

Välja otsitud andmebaasist "http://et.wikipedia.org../../../b/s/d/BSD_c539.html"

Kategooriad: Toimetamist ootavad (november 2006) | Vaba tarkvara

##### Views

- Artikkel
- Arutelu
- Viimane redaktsioon

##### Otsi

##### Teised keeled

- العربية
- Asturianu
- Bosanski
- Català
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- English
- Español
- Esperanto
- Français
- 한국어
- Hrvatski
- Italiano
- עברית
- Lietuvių
- Limburgs
- Magyar
- Nederlands
- 日本語
- Norsk (bokmål)
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Simple English
- Српски / Srpski
- Suomi
- Svenska
- ไทย
- Tiếng Việt
- Türkçe
- Українська
- 中文