# 1900

### Wikipedia

Vuosisadat: 1600-luku 1700-luku 1800-luku 1900-luku 2000-luku
Vuosikymmenet: 1780-luku 1790-luku 1800-vuosikymmen 1810-luku 1820-luku 1830-luku 1840-luku 1850-luku 1860-luku 1870-luku 1880-luku 1890-luku 1900-vuosikymmen 1910-luku
Vuodet: 1799 1800 1801 1802 1803 1804 1805 1806 1807 1808 1809 1810 1811 1812 1813 1814 1815 1816 1817 1818 1819 1820 1821 1822 1823 1824 1825 1826 1827 1828 1829 1830 1831 1832 1833 1834 1835 1836 1837 1838 1839 1840 1841 1842 1843 1844 1845 1846 1847 1848 1849 1850 1851 1852 1853 1854 1855 1856 1857 1858 1859 1860 1861 1862 1863 1864 1865 1866 1867 1868 1869 1870 1871 1872 1873 1874 1875 1876 1877 1878 1879 1880 1881 1882 1883 1884 1885 1886 1887 1888 1889 1890 1891 1892 1893 1894 1895 1896 1897 1898 1899 1900 1901 1902

## [muokkaa] Huomaa

- 1900 ei ole karkausvuosi, koska gregoriaanisessa kalenterissa tasavuosisadat ovat karkausvuosia vain jos itse vuosisataa osoittava luku (tässä 19) on neljällä jaollinen.

## [muokkaa] Tapahtumia

### [muokkaa] tammikuu - maaliskuu

- 1. tammikuuta – Nigeriasta tuli Yhdistyneen kuningaskunnan protektoraatti.
- 2. tammikuuta – Chicagon Kanaali avattiin.
- 6. tammikuuta – Miljoonien raportoitiin kärsivän nälästä Intiassa.
- 6. tammikuuta – Buurit hyökkäsivät Ladysmithiin, yli tuhat ihmistä sai surmansa.
- 8. tammikuuta – Yhdysvaltojen presidentti William McKinley asetti Alaskan sotilasvalvonnan alle.
- 13. tammikuuta – Vilhelm II julisti, että Saksan armeijan komennuskieli on saksa.
- 14. tammikuuta – Ooppera Toscan ensi-ilta Roomassa. Näyttelijät saivat tappouhkauksia ja nimettömiä kirjeitä.
- 16. tammikuuta – Yhdysvaltojen senaatti hyväksyi vuoden 1899 anglo–saksalaisen sopimuksen, jossa Yhdistynyt kuningaskunta luopui vaatimuksistaan Samoan saaria kohtaan.
- 24. tammikuuta – Spion Kopin taistelu toisessa buurisodassa.
- 24. tammikuuta – Hallitukset ja Pretoria aloittivat neuvottelut buurisodan lopettamiseksi.
- 27. tammikuuta – Boksarikapina: Pekingissä, Kiinassa ulkomaalaiset diplomaatit vaativat, että boksarikapinallisia rankaistaan.
- 30. tammikuuta – Buureja vastaan taistelleet Yhdistyneen kuningaskunnan joukot Etelä-Afrikassa pyysivät lisävoimia.
- 7. helmikuuta – Brittiläinen työväenpuolue perustettiin.
- 8. helmikuuta – Yhdistyneen kuingaskunnann joukot hävisivät buureille Ladysmithissä, Etelä-Afrikassa.
- 14. helmikuuta – Venäjä vastasi kansainväliseen painostukseen vapauttaa Suomi tiukentamalla keisarillista valtaa maassa.
- 14. helmikuuta – Buurisota: Etelä-Afrikassa 20 000 Yhdistyneen kuningaskunnan sotilasta valtasi Oranjen vapaavaltion.
- 17. helmikuuta – Buurisota: Paardebergin taistelu.
- 22. helmikuuta – Havaijista tuli virallisesti Yhdysvaltojen aluetta.
- 23. helmikuuta – Buurisota: Hart's Hillin taistelu, jossa Yhdistyneen kuningaskunnan ja buurien sotilaat ottivat yhteen.
- 27. helmikuuta – Buurisota: Yhdistyneen kuningaskunnan sotajohtajat vastaanottivat Etelä-Afrikassa ehdottoman antautumisen buurikenraali Piet Cronjelta.
- 27. helmikuuta – Ramsay MacDonald valittiin vasta perustetun Brittiläisen työväenpuolueen sihteeriksi.
- 3. maaliskuuta – Kaivoslakko Saksassa päättyi.
- 6. maaliskuuta – 50 kaivostyöläistä jäi loukkuun hiilikaivosonnettomuudessa Länsi-Virginiassa.
- 9. maaliskuuta – Saksassa naiset vaativat oikeutta osallistua yliopistojen pääsykokeisiin.
- 11. maaliskuuta – Buurisota: Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri Lordi Salisbury torjui Buurijohtaja Paul Krugerin rauhantunnustelut.
- 13. maaliskuuta – Buurisota: Yhdistynyt kuningaskunta miehitti Bloemfontein, Oranjen vapaavaltiossa.
- 13. maaliskuuta – Ranskassa naisten ja lasten työpäivä rajoitettiin lailla 11 tuntiin.
- 16. maaliskuuta – Sir Arthur Evans löysi Knossoksen rauniot Kreetalla.

### [muokkaa] huhtikuu - kesäkuu

- 1. huhtikuuta – Jokainen ranskalainen poliisi määrättiin kantamaan asetta.
- 1. huhtikuuta – Kuningatar Viktoria muodosti Irlantilaisen kaartin.
- 4. huhtikuuta – Anarkisti ampui Walesin prinssin tämän ottaessa osaa Belgian kuninkaan syntymäpäiväjuhliin.
- 14. huhtikuuta – Pariisin maailmannäyttely avattiin.
- 1. toukokuuta – Ruutiräjähdys hiilikaivoksessa Utahissa tappoi 200 kaivostyöläistä.
- 2. toukokuuta – Ruotsin kuningas Oskar II julisti tukevansa Yhdistynyttä kuningaskuntaa buurisodassa.
- 17. toukokuuta – Buurisota: Yhdistyneen kuningaskunnan joukot vapauttivat Mafekingin.
- 17. toukokuuta – Boksarit tuhosivat kolme kylää lähellä Pekingiä ja tappaoivat 60 kiinalaista kristittyä.
- 18. toukokuuta – Buurien lähetystö matkusti Yhdysvaltoihin pyytämään apua.
- 18. toukokuuta – Yhdistynyt kuningaskunta julisti Tongan protektoraatikseen.
- 21. toukokuuta – Venäjä tunkeutui Mantšuriaan.
- 23. toukokuuta – Kersantti William Harvey Carneystä tuli ensimmäinen afroamerikkalainen jolle myönnettin "Medal of Honor" (myönnetty urheudesta Fort Wagnerin taistelussa Yhdysvaltain sisällissodassa).
- 24. toukokuuta – Buurisota: Yhdistynyt kuningaskunta liitti Oranjen vapaavaltion alueisiinsa nimellä Orange River Colony.
- 25. toukokuuta – Buurisotilaat äänestivät sodan jatkumisen puolesta.
- 28. toukokuuta – boksarit hyökkäsivät belgialaisen henkilökunnan kimppuun Fengtain rautatieasemalla.
- 29. toukokuuta – Kiinan hallitus tuomitsi boksarikapinalliset.
- 30. toukokuuta – Boksarit valtasivat Tianjinin.
- 31. toukokuuta – Rauhanturvaajia useista maista saapui Kiinaan.
- 31. toukokuuta – Buurisota: Yhdistyneen kuningaskunnan joukot Lordi Robertin alaisuudessa valtasivat Johannesburgin.
- 5. kesäkuuta – Buurisota: Yhdistyneen kuningaskunnan joukot valtasivat Pretorian Etelä-Afrikassa.
- 14. kesäkuuta – Reichstag hyväksyi Saksan laivaston laajentamisen mahdollistavan toisen lain.
- 20. kesäkuuta – Boksarikapina: Boksarit keräsivät noin 20 000 ihmistä Pekingin lähellä ja tappoivat satoja eurooppalaisia mukaan lukien Saksan suurlähettilään.
- 20. kesäkuuta – Tsaari Nikolai II antoi kielimanifestin.

### [muokkaa] heinäkuu - syyskuu

- 2. heinäkuuta – Zeppeliinin ensimmäinen lento lähellä Friedrichshafenia Saksassa.
- 9. heinäkuuta – Boksarikapina: eurooppalaiset joukot valtasivat takaisin Tianjinin Kiinassa.
- 29. heinäkuuta – Italialainen anarkisti Gaetano Bresci surmasi Italian kuningas Umberto I:n.
- 11. elokuuta – Suomessa otettiin käyttöön Akseli Gallen-Kallelan suunnittelema surumerkki, koska Venäjä oli kieltänyt suomalaisten postimerkkien käytön.
- 14. elokuuta – Boksarikapina: Kansainvälinen joukko sotilaita Yhdistyneen kuningaskunnan komennon alaisuudessa valtasi Pekingin ja vapautti eurooppalaiset panttivangit.
- 27. elokuuta – Yhdistyneen kuningaskunnan joukot löivät buurikommandot Bergendalissa.
- 8. syyskuuta – Voimakas hurrikaani iski Galvestoniin, Texasiin surmaten noin 8 000 ihmistä.
- 17. syyskuuta – Filippiiniläiset joukot Juan Caillesin komentamana löivät eversti Benjamin F. Cheathamin komentamat yhdysvaltalaisjoukot Mabitacissa.

### [muokkaa] lokakuu - joulukuu

- 6. marraskuuta – Yhdysvaltojen Republikaanisen puolueen istuva presidentti William McKinley valittiin uudelle kaudelle voitolla Yhdysvaltojen Demokraattisen puolueen presidenttiehdokkaasta William Jennings Bryanista.

### [muokkaa] tuntematon päivämäärä

- Joulukuu – Carl Gustav Jung aloitti psykiatrina Zürichin yliopistossa.

## [muokkaa] Syntyneitä

- 5. tammikuuta – Yves Tanguy, ranskalainen taiteilija (k. 1955)
- 8. tammikuuta – Serge Poliakoff, venäläinen taiteilija (k. 1969)
- 26. tammikuuta – Karl Ristenpart, saksalainen kapelimestari (k. 1967)
- 28. tammikuuta – Heinrich Kesten, saksalainen kirjailija (k. 1996)
- 29. tammikuuta – Ella Eronen, näyttelijätär ja lausuntataiteilija (k. 1987)
- 4. helmikuuta – Jacques Prevert, ranskalainen kirjailija ja sanoittaja (k. 1977)
- 5. helmikuuta – Adlai Stevenson, amerikkalainen poliitikko (k. 1944)
- 11. helmikuuta – Hans-Georg Gadamer, [[saksa]lainen filosofi (k. 2002)
- 22. helmikuuta – Luis Buñuel, espanjalainen elokuvaohjaaja (k. 1983)
- 28. helmikuuta – Wolfram Hirth, saksalainen lentäjä ja lentokonesuunnittelija (k. 1959)
- 9. maaliskuuta – Howard Aiken, yhdysvaltalainen tietojenkäsittelyn pioneeri (k. 1977)
- 13. maaliskuuta – George Seferis, Nobel-palkinnon saanut runoilija (k. 1971)
- 19. maaliskuuta – Frédéric Joliot, Nobelin palkinnon saanut ranskalainen fyysikko (k. 1958)
- 23. maaliskuuta – Erich Fromm, saksalaissyntyinen psykologi ja filosofi (k. 1980)
- 29. maaliskuuta – John McEwen, Australian pääministeri (k. 1980)
- 31. maaliskuuta – Prinssi Henry, Gloucesterin herttua (k. 1974)
- 5. huhtikuuta – Spencer Tracy, amerikkalainen näyttelijä (k. 1967)
- 11. huhtikuuta – Sándor Márai, unkarilainen kirjailija
- 25. huhtikuuta – Wolfgang Ernst Pauli, Nobel-palkinnon saanut itävaltalaissyntyinen fyysikko (k. 1958)
- 26. huhtikuuta – Charles Richter, amerikkalainen seismologi ja keksijä (k. 1985)
- 28. huhtikuuta – Jan Oort, hollantilainen astronomi (k. 1992)
- 30. huhtikuuta – Cecily Lefort, englantilainen 2. maailmansodan sankaritar (k. 1945)
- 1. toukokuuta – Ignazio Silone, italialainen kirjailija (k. 1978)
- 12. toukokuuta – Helene Weigel, näyttelijätär (k. 1971)
- 28. toukokuuta – Tommy Ladnier, amerikkalainen jazz-trumpetisti (k. 1939)
- 5. kesäkuuta – Dennis Gabor, Nobel-palkinnon saanut unkarilainen fyysikko (k. 1979)
- 15. kesäkuuta – Paul Mares, amerikkalainen jazz-trumperisti (k. 1949)
- 17. kesäkuuta – Martin Bormann, natsijohtaja (k. 1945)
- 29. kesäkuuta – Antoine de Saint-Exupéry, ranskalainen lentäjä ja kirjailija (k. 1944)
- 13. heinäkuuta – George Lewis, amerikkalainen jazz-klarinetisti (k. 1969)
- 29. heinäkuuta – Eyvind Johnson, Nobel-palkinnon saanut ruotsalainen kirjailija (k. 1976)
- 3. elokuuta – Ernie Pyle, amerikkalainen journalisti (k. 1945)
- 4. elokuuta – Elizabeth Bowes-Lyon, Yhdistyneen kuningaskunnan kuningas Yrjö VI:n kuningatar (k. 2002)
- 6. elokuuta – Cecil H. Green, amerikkalaisen Texas Instrumentsin perustaja (k. 2003)
- 10. elokuuta – Arthur Espie Porritt, uusiseelantilainen poliitikko ja urheilija (k. 1994)
- 15. elokuuta – Jan Brzechwa, puolalainen runoilija (k. 1966)
- 22. elokuuta – Sergei Ozhegov, venäläinen sanakirjan tekijä (k. 1964)
- 23. elokuuta – Ernst Křenek, itävaltalaissyntyinen säveltäjä ja musiikkikirjailija
- 25. elokuuta – Sir Hans Adolf Krebs, saksalainen lääkäri ja biokemisti (k. 1981)
- 26. elokuuta – Hellmuth Walter, saksalainen insinööri ja keksijä (k. 1980)
- 3. syyskuuta – Urho Kekkonen, Suomen kahdeksas presidentti (k. 1986)
- 6. syyskuuta – W.A.C. Bennett, kanadalainen poliitikko (k. 1979)
- 7. lokakuuta – Heinrich Himmler, natsivirkamies ja SS:n johtaja (k. 1945)
- 5. marraskuuta – Martin Dies, jr, amerikkalainen poliitikko (k. 1972)
- 8. marraskuuta – Charlie Paddock, amerikkalainen urheilija (k. 1943)
- 8. marraskuuta – Margaret Mitchell, amerikkalainen kirjailija (k. 1949)
- 14. marraskuuta – Aaron Copland, amerikkalainen säveltäjä (k. 1990)
- 22. marraskuuta – Martti Jukola, suomalainen urheilutoimittaja (k. 1952)
- 25. marraskuuta – Rudolf Höss, Auschwitzin keskitysleirin päällikkö (k. 1947)
- 3. joulukuuta – Ulrich Inderbinen, sveitsiläinen vuoristo-opas (k. 2004)
- 3. joulukuuta – Richard Kuhn, Nobel-palkinnon saanut itävaltalainen kemisti (k. 1967)
- 12. joulukuuta – Sammy Davis, Sr., amerikkalainen tanssija (k. 1988)
- 15. joulukuuta – Anna Anderson, väärä venäjän suurherttuatar Anastasia (k. 1984)

## [muokkaa] Kuolleita

- 20. tammikuuta – John Ruskin, englantilainen kirjailija (s. 1819)
- 6. maaliskuuta – Gottlieb Daimler, saksalainen keksijä ja automobiilien edelläkävijä (s. 1834)
- 5. huhtikuuta – Joseph Louis François Bertrand, ranskalainen matemaatikko (s. 1822)
- 24. huhtikuuta – George Douglas Campbell, Agryllin kahdeksas herttua ja brittiläinen poliitikko (s. 1823)
- 18. toukokuuta – Jean Gaspard Felix Ravaisson-Mollien, ranskalainen filosofi (s. 1813)
- 3. kesäkuuta – Mary Kingsley, englantilainen tutkimusmatkailija ja kirjailija (s. 1871)
- 5. kesäkuuta – Stephen Crane, amerikkalainen kirjailija (s. 1871)
- 11. kesäkuuta – Belle Boyd, näyttelijä ja Konfederaation vakoilija (s. 1843)
- 29. heinäkuuta – Umberto I, Italian kuningas (s. 1844)
- 30. heinäkuuta – Alfred, Saxe-Coburgin ja Gothan herttua, kuningatar Viktorian toinen poika (s. 1844)
- 10. elokuuta – Charles Russel, Killowenin paroni Russell, Englannin oikeuden lordiylituomari (s. 1832)
- 16. elokuuta – Eça de Queirós, portugalilainen kirjailija (s. 1845)
- 25. elokuuta – Friedrich Nietzsche, saksalainen filosofi ja kirjailija (s. 1844)
- 25. elokuuta – Kuroda Kiyotaka, Japanin pääministeri (s. 1840)
- 23. syyskuuta – William Marsh Rice, amerikkalainen ihmisystävä ja yliopiston perustaja (s. 1816)
- 15. lokakuuta – Zdeněk Fibich, tšekkiläinen säveltäjä (s. 1850)
- 22. lokakuuta – John Sherman, amerikkalainen poliitikko (s. 1823)
- 30. marraskuuta – Oscar Wilde, irlantilainen kirjailija ja näytelmäkirjailija (s. 1854)

## [muokkaa] Kirjoja

- Hiihtäjän virsiä – Eino Leino
- Johan Wilhelm – Eino Leino
- Lauluja ja runoelmia – Ilmari Kianto
- Margareeta; Sydämmen säveliä – Ilmari Kianto

Haettu osoitteesta http://fi.wikipedia.org../../../1/9/0/1900.html

Luokka: 1800-luku

##### Views

- Artikkeli
- Keskustelu
- Nykyinen versio

##### Etsi

##### Muilla kielillä

- Afrikaans
- العربية
- Aragonés
- Asturianu
- Авар
- Azərbaycan
- Bahasa Indonesia
- Bahasa Melayu
- Беларуская
- Bosanski
- Brezhoneg
- Български
- Català
- Чăвашла
- Česky
- Corsu
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Eesti
- Ελληνικά
- English
- Español
- Esperanto
- Euskara
- Føroyskt
- Français
- Frysk
- Gaeilge
- Gàidhlig
- Galego
- 한국어
- Հայերեն
- Hrvatski
- Ido
- Ilokano
- Interlingua
- Иронау
- Íslenska
- Italiano
- עברית
- ქართული
- Kaszëbsczi
- Kernewek
- Kiswahili
- Krèyol ayisyen
- Latina
- Lëtzebuergesch
- Lietuvių
- Lumbaart
- Magyar
- Македонски
- Nederlands
- 日本語
- Nnapulitano
- Norsk (bokmål)
- Norsk (nynorsk)
- Nouormand
- Occitan
- O'zbek
- Polski
- Português
- Ripoarisch
- Română
- Русский
- Sámegiella
- Shqip
- Sicilianu
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Svenska
- Tagalog
- Tatarça
- తెలుగు
- ไทย
- Türkçe
- Українська
- Vèneto
- Walon
- 中文