# Aurinkokerääjä

### Wikipedia

Kalifornialaisen pesulan katolle on asennettu aurinkokerääjiä

Aurinkokerääjällä on kaksi merkitystä. Aurinkokerääjällä voidaan varastoida lämpöenergiaa ja saada näin muiden energialähteiden käytön tarvetta vähennettyä. Tällaisia kerääjiä on suhteellisen laajalti käytössä. Aurikokerääjiä voidaan käyttää auringon valon siirtämiseen auringon valaisemilta alueilta pimeille. Nämä ovat vasta luonnostelun asteella.

## [muokkaa] Lämmitys

Katoille asennettuja aurinkokerääjiä Xi'anissa, Kiinassa 2004

Mustapintainen aurinkokerääjä asetetaan rakennuksen katolle tai vastaavaan paikkaan, jossa auringonvaloa tulee tasaisesti koko päivän ajan. Keräimen sisällä kiertää vesi-glykoli -seosta, joka lämpiää lämpösäteilyn osuessa keräimeen. Kuumennut neste johdetaan lämmönvaihtimen läpi, jolloin neste luovuttaa lämpöenergiaa varaajaan. Varaajassa olevaa ( lämmitettyä ) vettä käytetään talon lämmitykseen ja lämpimäksi käyttövedeksi.

Vuositasolla aurinkokeräin ottaa talteen n. kolmanneksen siihen osuvasta säteilystä, jolloin kolmen m² kokoinen kerääjä tuottaa noin 1000 kWh energiaa, joka vastaavasti säästetään lämmityskuluista.

### [muokkaa] Etuja

- Käyttökustannukset alhaiset
- Käytännössä ilmaista energiaa
- Ympäristöystävällinen

### [muokkaa] Haittoja

- Laitteen ja sen asentamisen kustannukset
- Suomen sääoloissa tarvitaan myös muita lämmönlähteitä

## [muokkaa] Valaistus

Egyptin faaraoiden hautojen, pyramidien, tunnelit valaistiin niiden rakentamisen aikaan peilein auringonvalolla. Italiassa ja Ranskassa on tunnettu satojen vuosien ajan peilit, joilla valaistaan varjoisten talojen huoneita ikkunoiden kautta. Tarvittaessa useat peilit asetellaan heijastamaan valoa peilistä toiseen ja lopulta haluttuun kohteeseen. Taiteilija Pablo Picasso valaisi ateljeensa peilien avulla, koska hän ei voinut sietää pienintäkään hämäryyttä työskennellessään, eivätkä öljylamput olleet hänestä riittävän tehokkaita. Modernilla aurinkokerääjällä valoa kerätään prismaa, peiliä tai linssiä tai niiden yhdistelmiä käyttäen ja siirretään optisilla kaapeleilla ikkunattomien tilojen kuten tunnelien, käytävien tai porraskuilujen valaisussa käytettäväksi.

Japanissa pilvenpiirtäjien sähkölaskuissa saadaan säästöjä valaisuun ja erityisesti ilmastointiin tarvittavan sähköntarpeen pienentyessä; aurinkokeräimet eivät lämmitä rakennuksia yhtä paljon kuin sähkölamput.

Eräissä visioissa maapallon puolelta toiselle johdetaan auringon valoa optisilla kaapeleilla siten, että yöpuolella sähkövalon tarve vähenee olemattomiin. Auringon valon suoralla käytöllä on etunaan suuri hyötysuhde kaikkiin muihin aurinkoenergian muotoihin verrattuna sekä yleensä halpa toteutus. Neuvostoliitto kaavaili aikoinaan Siperian valaisua maata kiertävälle radalle sijoitetun peilin avulla. Tätä on kokeiltu pienemmässä skaalassa, mutta kokeet ovat olleet lyhytaikaisia eikä niiden tuloksista ole vedetty mitään johtopäätöksiä. Teknisenä ongelmana on mm. reflektorien vaurioituminen mikrometeroidien ym. tärmätessä niihin. Ekologisia ongelmia ei ole juuri pohdittu.

| Tämä tekniikkaan liittyvä artikkeli on tynkä. Voit auttaa Wikipediaa laajentamalla artikkelia.

Haettu osoitteesta http://fi.wikipedia.org../../../a/u/r/Aurinkoker%C3%A4%C3%A4j%C3%A4.html

Luokat: Tekniikkatyngät | Uusiutuvat energianlähteet | Lämmitys

##### Views

- Artikkeli
- Keskustelu
- Nykyinen versio

##### Etsi

##### Muilla kielillä

- Deutsch
- English
- Español
- Esperanto
- Italiano
- Nederlands
- Polski