# Alkaani

### Wikipedia

Alkaani on hiilivety, jossa hiiliatomien välillä on vain yksinkertaisia kovalenttisia sidoksia. Koska alkaaneissa ei ole kaksois- eikä kolmoissidoksia, ne ovat tyydyttyneitä hiilivetyjä.

Jos alkaanissa ei ole rengasta, sen yleinen kaava on CnH2n+2. Yksinkertaisin alkaani on metaani (CH4).

## [muokkaa] Fysikaaliset ominaisuudet

- Alkaanit eivät liukene veteen käytännössä ollenkaan.
- Alkaanit ovat vettä kevyempiä.
- Haaroittumattomien alkaanien kiehumispisteet suurenevat hiiliketjun pituuden kasvaessa, kuten oheisesta taulukosta nähdään.
- Huoneenlämpötilassa ja normaalipaineessa suoraketjuiset alkaanit metaanista butaaniin ovat kaasuja, pentaanista C17H36:een nesteitä ja siitä eteenpäin kiinteitä aineita.

## [muokkaa] Nimeäminen

Suoraketjuisten n-alkaanien sulamis- ja kiehumispisteitä
Nimi | Rakennekaava | Sulamispiste (°C) | Kiehumispiste (°C)
--- | --- | --- | ---
Metaani | CH4 | −182 | −162
Etaani | CH3CH3 | −183 | −89
Propaani | CH3CH2CH3 | −188 | −42
Butaani | CH3CH2CH2CH3 | −138 | −0,5
Pentaani | CH3(CH2)3CH3 | −130 | 36
Heksaani | CH3(CH2)4CH3 | −95 | 69
Heptaani | CH3(CH2)5CH3 | −91 | 98
Oktaani | CH3(CH2)6CH3 | −57 | 126
Nonaani | CH3(CH2)7CH3 | −54 | 151
Dekaani | CH3(CH2)8CH3 | −30 | 174
Undekaani | CH3(CH2)9CH3 | −26 | 196
Dodekaani | CH3(CH2)10CH3 | −10 | 216

Sykloalkaanit nimetään liittämällä hiilivedyn nimeen syklo-etuliite ja hiilien numerointi aloitetaan siitä hiilestä johon on liittynyt jokin substituentti.

## [muokkaa] Reaktiot

Alkaanit eivät reagoi kovin helposti, koska niiden hiili-hiili- ja vety-hiilisidokset ovat vahvoja kovalenttisia sidoksia.

### [muokkaa] Substituutio

Substituutioreaktiossa jokin atomi tai atomiryhmä korvautuu toisella atomilla tai atomiryhmällä. Halogeeneja liitettäessä reaktiota kutsutaan halogenoinniksi. Substituutioreaktio tapahtuu vain valossa tai kuumennettaessa. Metaanin reagoidessa kloorin kanssa syntyy useiden yhdisteiden seos:

- CH4 + Cl2 → CH3Cl + CH2Cl2 + CHCl3 + CCl4 + HCl

### [muokkaa] Palaminen

Alkaanien palaminen tuottaa runsaasti energiaa (eli reaktio on eksoterminen), hiilidioksidia ja vettä:

- CH4 + 2 O2 → CO2 + 2 H2O

### [muokkaa] Krakkaus

Teollisuudessa suuria hiilivetyjä voidaan pilkkoa pienemmiksi korkeassa lämpötilassa ja katalysaattorin läsnä ollessa. Reaktiota kutsutaan krakkaukseksi.

Haettu osoitteesta http://fi.wikipedia.org../../../a/l/k/Alkaani.html

Luokka: Alkaanit

##### Views

- Artikkeli
- Keskustelu
- Nykyinen versio

##### Etsi

##### Muilla kielillä

- العربية
- Bahasa Indonesia
- Basa Sunda
- Български
- Català
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- Eesti
- Ελληνικά
- English
- Español
- Esperanto
- فارسی
- Føroyskt
- Français
- 한국어
- Italiano
- עברית
- Latina
- Latviešu
- Македонски
- Nederlands
- 日本語
- Norsk (nynorsk)
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Slovenčina
- Српски / Srpski
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Svenska
- தமிழ்
- ไทย
- Tiếng Việt
- Türkçe
- Українська
- 中文