# ג'וזפה ורדי

### מתוך ויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית

יש לך הודעות חדשות (השווה לגרסה הקודמת).

ג'וזפה ורדי Giuseppe Verdi
דיוקן מאת ג'ובאני בולדיני מ-1883

נולד | 10 באוקטובר, 1813 רונקולה, איטליה
נפטר | 27 בינואר, 1901 מילנו, איטליה
תקופה/זרם | רומנטית
מספר יצירות ידוע | 45

ג'וזפה פורטונינו פרנצ'סקו ורדי (באיטלקית: Giuseppe Fortunino Francesco Verdi), מלחין איטלקי (10 באוקטובר 1813 - 27 בינואר 1901), נחשב לגדול מחברי האופרות בכל הזמנים, שכן עיקר פעילותו המוסיקלית הייתה חיבור אופרות, מלאכה בה התמיד עד מותו בגיל המופלג של 88 שנים.

## [עריכה] ראשית חייו

ג'וזפה ורדי נולד בשנת 1813 בכפר רונקולה שליד העיירה בוסטו בדוכסות פארמה למשפחה ענייה - אביו היה בעל פונדק, אמו הייתה טוות חוטים. כבר בילדותו התעניין ורדי הצעיר במוסיקה, ולמד אצל נגן העוגב בכנסייה המקומית. מאוחר יותר, כאשר למד בבית-הספר הישועי בבוסטו עצמה, המשיך בלימודי המוסיקה שלו באופן עצמאי בספריית בית-הספר.

לאחר מותו של מורהו הראשון, תפס ורדי את מקומו כנגן העוגב של הכנסייה בבוסטו. מאוחר יותר עבר לעבוד אצל סוחר מקומי בשם אנטוניו בארצי, שהיה חובב מוסיקה ולכן תמך בו ועודד אותו בלימודיו. מאוחר יותר, בשנת 1836, התחתן ורדי עם בתו של בארצי, מרגריטה.

## [עריכה] תחילת הקריירה המוסיקלית

בגיל 18 ביקש ורדי להתקבל לקונסרבטוריון של מילאנו, אך נדחה בשל גילו המבוגר יחסית ומשום שלא הרשים את בוחני הקונסרבטוריון בכישורי הנגינה שלו. הדבר לא החליש את רצונו ללמוד מוסיקה, ולאחר שלמד באופן פרטי אצל המנצח השני של "לה סקאלה", חיבר את האופרה הראשונה שלו, "אוברטו", אשר התקבלה בהתלהבות רבה על ידי הקהל. אבל הקריירה של ורדי כמחבר אופרות הייתה קרובה להיגדע באיבה: בעת שעבד על האופרה הקומית "מלך לשעה" מתו עליו אשתו ושני ילדיו, ולכן האופרה נכשלה. רק כתיבתה של האופרה "נבוכדנצאר" או "נבוקו" (Nabucco) (1842) הצילה את המוניטין שלו, ויתר על כן, פרסמה אותו ברבים.

מייד לאחר ההצלחה של "נבוכדנצאר" כתב ורדי עוד שתי אופרות: "הלומבארדים" ו"ארנאני", אשר פרסמו אותו לא רק באיטליה עצמה כי אם בכל רחבי אירופה.

אחרונת האופרות המוקדמות של ורדי היא "מקבת" (1847), על פי הטרגדיה של שייקספיר. ב"מקבת" שבר ורדי כלל גדול של האופרה האיטלקית, שאין אופרה ללא סיפור אהבה בתוכה.

## [עריכה] האופרות האמצעיות

בשנת 1849, כשהיה כבר מלחין מפורסם ומבוסס, התחתן ורדי עם זמרת סופרן בשם ג'וזפינה סטרפוני וחשב על פרישה בסגנון של ג'ואקינו רוסיני. ברם, אשתו שכנעה אותו להמשיך וליצור, והתוצאה לא איחרה לבוא בדמות האופרה הנודעת "ריגולטו". אחריה באו "לה טרוויאטה", "הטרובדורים", "נשף מסכות" ו"כוחו של גורל". בשונה מהאופרות המוקדמות שלו, באופרות אלה הדמויות והעלילה היו הרבה יותר עמוקות והעידו על התקדמותו של ורדי ועל הדרך שעבר.

אחרונת האופרות האמצעיות של ורדי היא האופרה "אאידה", אשר נכתבה לכבוד פתיחתה של תעלת סואץ, אך הוצגה רק שנתיים מאוחר יותר, ב-1871. כמו כן, באותה תקופה כתב ורדי את הרקוויאם שלו לזכר המשורר אלסנדרו מנצוני.

## [עריכה] השנים האחרונות

לאחר "אאידה" נכנס ורדי לתקופה שבה לא כתב במשך כ-15 שנה. לאחר פסק זמן זה הוא חזר לבמה בסערה בשנת 1887 עם האופרה "אותלו", גם היא על פי הטרגדיה של שייקספיר.

אחרונת האופרות של ורדי היא "פאלסטאף", על פי "נשות וינדזור העליזות", שנכתבה בשנת 1893, עת היה ורדי בן 80. למרות גילו המופלג, ורדי כתב אופרה מאוד צעירה באופיה; כמו כן, כאן בא לידי ביטוי מלוא כושרו כאמן הקונטרפונקט.

ג'וזפה ורדי נפטר ב-1901.

## [עריכה] עזבונו

ורדי חיבר 28 אופרות, רובן מוכרות ומפורסמות, אף על פי שחייו היו רצופים משברים אישיים, הקשורים לטרגדיות משפחתיות שפקדו אותו, וכן קשיים מצד המימסד השלטוני.

ורדי הפך לסמל תנועת העצמאות של איטליה, שדגלה בחזרתו של המלך ויטוריו אמנואלה לשלטון. כאשר הקהל צעק בהופעות האופרה שלו, "ורדי", הוא התכוון גם לראשי התיבות של Verdi, שהם: Vittorio Emanuele Re D'Italia! (קרי, "ויטוריו אמנואלה, מלך איטליה!").

## [עריכה] רשימת אופרות אותן הלחין

שם האופרה (עברית) | שם מלא באיטלקית | הופעה ראשונה | שנת ההופעה הראשונה | הערות
--- | --- | --- | --- | ---
אוברטו | Oberto, Conte di San Bonifacio | תיאטרון לה סקאלה, מילנו | 1839
שלטון ליום אחד | Un Giorno di Regno, ossia il finto Stanislao | תיאטרון לה סקאלה, מילנו | 1840
נבוכדנאצר | Nabucco | תיאטרון לה סקאלה, מילאנו | 1842
הלומברדים במסע הצלב הראשון | I Lombardi alla prima crociata | תיאטרון לה סקאלה, מילאנו | 1843
ארנאני | Ernani | תיאטרון לה פניס, ונציה | 1844
שני הפוסקארים | I due Foscari | תיאטרון ארגנטינה, רומא | 1844
ג'ובאנה ד'ארקו (ז'אן ד'ארק) | Giovanna d'Arco | תיאטרון לה סקאלה, מילנו | 1845
אלזירה | Alzira | תיאטרון סאן קרלו, נפולי | 1845
אטילה | Attila | תיאטרון לה פניס, ונציה | 1846
מקבת | Macbeth | תיאטרון דלה פרגולה, פירנצה | 1847 | על פי מחזהו של ויליאם שייקספיר
הבנדיטים | I masnadieri | תיאטרון הוד מלכותה, לונדון | 1847
ירושלים | Jérusalem | האקדמיה המלכותית למוזיקה, פריס | 1847 | גרסה מחודשת ל"הלומברדים"
שודד הים | Il corsaro | תיאטרון גראנדה, טריאסטה | 1848
קרב לניאנו | La battaglia di Legnano | תיאטרון ארגנטינה, רומא | 1849
לואיזה מילר | Luisa Miller | תיאטרון סאן קרלו, נפולי | 1849
סטיפליו | Stiffelio | תיאטרון גראנדה, טריאסטה | 1850
ריגולטו | Rigoletto | תיאטרון לה פניס, ונציה | 1851 | על פי "המלך משתעשע" של ויקטור הוגו
הטרובדור | Il trovatore | תיאטרון אפולו, רומא | 1853
לה טרוויאטה | La traviata | תיאטרון לה פניס, ונציה | 1853 | על פי "הגברת עם הקמליות" של אלכסנדר דיומא
ערביות סיציליאניות | Les vêpres siciliennes | האקדמיה המלכותית למוזיקה, פריס | 1855
הטרובדור | Le trouvère | האקדמיה המלכותית למוזיקה, פריס | 1857 | גרסת בלט מחודשת לאופרה "הטרובדור" (Il trovatore)
סימון בוקנגרה | Simon Boccanegra | תיאטרון לה פניס, ונציה | 1857
ארולדו | Aroldo | תיאטרון נובו, רימיני | 1857 | גרסה מחודשת ל"סטיפליו"
נשף המסכות | Un ballo in maschera | תיאטרון אפולו, רומא | 1859
כוחו של גורל | La forza del destino | תיאטרון מריינסקי, סנקט פטרבורג | 1862
מקבת | Macbeth | תיאטרון הליריק, פריס | 1865 | גרסה מחודשת
דון קרלוס | Don Carlos | האקדמיה המלכותית למוזיקה, פריס | 1867
כוחו של גורל | La forza del destino | תיאטרון לה סקאלה, מילנו | 1869 | גרסה מחודשת
אאידה | Aida | בית האופרה החדיבי, קהיר | 1871 | נכתבה לרגל חניכת תעלת סואץ
דון קרלו | Don Carlo | תיאטרון סאן קרלו, נפולי | 1872 | גרסה מחודשת ראשונה לדון קרלוס
סימון בוקנגרה | Simon Boccanegra | תיאטרון לה סקאלה, מילנו | 1881 | גרסה מחודשת לאופרה מ-1857
דון קרלו | Don Carlo | תיאטרון לה סקאלה, מילנו | 1884 | גרסה מחודשת שנייה ב-4 מערכות
דון קרלו | Don Carlo | תיאטרון מוניסיפל, מודנה | 1886 | גרסה מחודשת שלישית ב-5 מערכות
אותלו | Otello | תיאטרון לה סקאלה, מילנו | 1887 | על פי מחזהו של ויליאם שייקספיר
פלסטף | Falstaff | תיאטרון לה סקאלה, מילנו | 1893 | על פי "נשי וינדזור העליזות" של ויליאם שייקספיר

## [עריכה] קישורים חיצוניים

- אלי אשד, ורדי פוגש את המומיה ברמת גן, סקירה מקיפה על האופרה "אאידה" של ורדי

מקור: http://he.wikipedia.org../../../%D7%92/27/%D7%95/%D7%92%27%D7%95%D7%96%D7%A4%D7%94_%D7%95%D7%A8%D7%93%D7%99.html

קטגוריות: מלחינים | מלחינים איטלקים | מוזיקאים איטלקים | מלחיני אופרה

##### Views

- ערך
- שיחה
- גרסה נוכחית

##### קהילה

- שער הקהילה
- עזרה
- דלפק ייעוץ
- מזנון
- יצירת קשר
- ספר אורחים

##### חיפוש

##### שפות אחרות

- English
- العربية
- Български
- Bosanski
- Català
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- Suomi
- Français
- Gaeilge
- Galego
- Hrvatski
- Magyar
- Հայերեն
- Bahasa Indonesia
- Ido
- Italiano
- 日本語
- ქართული
- 한국어
- Latina
- Lietuvių
- Македонски
- Nederlands
- Norsk (bokmål)
- Occitan
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Sicilianu
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Slovenčina
- Slovenščina
- Shqip
- Српски / Srpski
- Svenska
- ไทย
- Türkçe
- Українська
- 中文