# ארכאולוגיה מקראית

### מתוך ויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית

יש לך הודעות חדשות (השווה לגרסה הקודמת).
מצבת מישע שנמצאה בחפירות ארכאולוגיות בירדן ובה מוזכר שמה של ישראל

ענף בארכיאולוגיה החוקר ממצאים מתקופת המקרא בארץ ישראל ובסביבתה.

## [עריכה] התקופה המקראית לאור הממצאים הארכיאולוגיים

בין הארכאולוגים מצוי פולמוס חריף לגבי מהימנותו ההיסטורית של הטקסט המקראי. מחד עומדים אלה הטוענים שסיפורי התנ"ך למן הולדת עם ישראל במצרים, אכן התרחשו במידה זו או אחרת, מנגד עומדים אלה הדוגלים ב'גישה המינימליסטית' שטוענת שהתיאור ההיסטורי התנ"ך ברובו אינו מהימן, ואינו משקף מציאות היסטורית.

לגבי המסופר בתורה על תקופת האבות ויציאת מצרים, לא נמצאו עדויות ארכיאולוגיות אותן ניתן לזהות בוודאות עם המאורעות. מנגד מושמעת הטענה שהעדר הוכחה אינו הוכחה להעדר.

גם לגבי המסופר על כיבוש הארץ בתקופת יהושע הועלו שאלות. לא נמצאו עדויות לקיום יישוב כנעני ביריחו ובעי בתקופת הכיבוש. אולם בהר עיבל שמעל לשכם נמצא על ידי הארכיאולוג אדם זרטל מזבח אותו הוא מזהה עם המסופר בפרק ח' בספר יהושע.

### [עריכה] ראשית עם ישראל

פרק זה לוקה בחסר. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהשלים אותו. ראו פירוט בדף השיחה.

השם "ישראל" מופיע לראשונה באסטלה שהקים פרעה מרנפתח משנת 1207 לפנה"ס, המזכירה ניצחון על קבוצה הנקראת "ישראל" והשמדתה. אולם לא ברור מהי קבוצה זו.

העדויות הארכיאולוגיות הראשונות לקיום עם ישראל הן מהמאה ה-13 לפני הספירה, אז היה גל של הקמת יישובים כפריים באזור של הרי יהודה, הרי השומרון והספר המזרחי שלהם. יישובים אלה היו בעלי תרבות חומרית ענייה יחסית. הם גם לא היו מבוצרים, חיו בדו קיום עם האוכלוסייה הכנענית ולא נמצאו סימנים אחרים שמעידים על תהליך התיישבות על-ידי כיבוש. מאפיין של החפירות בכפרים אלה הוא שבניגוד לממצאים בקרב קבוצות אוכלוסייה אחרות באזור לא נמצאו בהם עצמות חזיר.

המקורות המצריים מזכירים את חדירתם של הע'פירוּ, שיש חוקרים המזהים אותם עם העבריים. כנען נשלטה באותם ימים על-ידי מצרים, ונמצא מכתב של מלך שכם, המודה כי בנו התחבר אתם והוא פעל בברית עם הע'פירו. דבר זה מזכיר את סיפורי החיתון והמריבות בין מושלי שכם לבני יעקב בספר בראשית. גם מלך ירושלים מזכיר את הע'פירו, אם-כי בהקשר אחר - הוא מתלונן כי הם חדרו לאזור ומאיימים עליו ואילו ממלכות גזר, לכיש וקעילה משתפים אתם פעולה.

תאוריה אחת, שנוסחה לראשונה בתחילת המאה העשרים על ידי חוקר המקרא הגרמני אלברכט אלט ובה מצדד אדם זרטל [1], טוענת שמקור עם ישראל בהתנחלות של נוודים למחצה שהגיעו מעבר הירדן המזרחי באטיות, דרך צפון בקעת הירדן, והתנחלו בדרכי שלום. תאוריות אחרות כמו זו של הסוציולוג האמריקאי ג'ורג' מנדהול, טוענות שמוצא עם ישראל באיכרים כנענים מורדים שנמלטו לאזור ההר שהיה ריק יחסית באותה תקופה. גם ישראל פינקלשטיין וניל אשר סילברמן בספרם "ראשית ישראל" גורסים שמקור עם ישראל הוא בקרב תושבי הארץ הכנענים, אך הם מייחסים את הופעתו לשינויים שנגרמו עקב התמוטטות המערכת הכלכלית הדואלית של יושבי קבע ונוודים שסוחרים איתם שהתקיימה בימי השלטון המצרי בכנען. הרעת התנאים בארץ גרמה לכך שליושבי הקבע לא הייתה אפשרות לייצר עודפי מזון אותם יכלו למכור לנוודים, ולכן הנוודים נאלצו לגדל בעצמם גידולים חקלאיים, והפכו לתושבי קבע. לפי תאוריה זו כך החל גל ההתיישבות שעם התבססותו הפך לעם ישראל.

### [עריכה] תקופת המלוכה

גם לקיום הממלכה המאוחדת בימי דוד ושלמה אין עדויות חוץ מקראיות מוצקות. הממצאים אף מראים שהחל מראשית ההתיישבות הישראלית ועד אחרי תקופת בית עמרי היה אזור השומרון מיושב יותר ועשיר יותר מאזור יהודה. פינקלשטיין סובר שלא התקיימה ממלכה מאוחדת, ואף מפקפק בקיומו של שלמה.

הכתוב בתנ"ך על תקופת המלוכה מתחיל להצטלב עם מקורות חיצוניים בתקופת שלטון בית עמרי בממלכת ישראל במספר עדויות חשובות:

- כתובות של שלמנאסר השלישי המזכירות את אחאב והשתתפותו בקואליציה נגדו בקרב קרקר בשנת 853 לפנה"ס.
- כתובת תל דן - כתובת שנמצאה בתל דן, ושהוצבה כנראה על ידי חזאל מלך ארם המזכירה ניצחון על מלך ישראל (כנראה יורם בן אחאב) ומלך "בית דוד" (כנראה אחזיהו). זהו האזכור החוץ מקראי ראשון שנמצא לדוד המלך.
- מצבת מישע – של מישע מלך מואב המזכירה את עמרי ובנו (אחאב)

### [עריכה] תיארוך חלופי

בעוד חלק מהתומכים בזיהוי קישורים בין התנ"ך לממצאים הארכיאולוגיים עושים זאת בהתאם לתיארוך הארכיאולוגי המקובל, ישנם הטוענים כי אי המצאות עדויות ארכיאולוגיות לסיפור המקראי נובע מטעויות בתיארוך הממצא הארכיאולוגי. על פי דבריהם, הממצאים הארכיאולוגיים שנמצאו יוחסו לתקופות לא נכונות ועל כן אינם מתאימים למסופר בתנ"ך. אחד מנושאי הדגל של שיטה זאת הוא עמנואל וליקובסקי בספרו תקופות בתוהו הטוען שהתארוך הארכיאולוגי מוטעה בקרוב לשש מאות שנה. דיון נוסף בשיטה זאת בדגש על הממצא הארכיאולוגי בארץ ישראל מופיע בספר התנ"ך האבוד של יהושע עציון.

## [עריכה] ארכאולוגים מקראיים בולטים

- ויליאם פוקסוול אולברייט
- צ'ארלס וויליאם ווילסון
- שארל קלרמון-גנו
- יוחנן אהרוני
- יגאל ידין
- בנימין מזר
- אדם זרטל
- ישראל פינקלשטיין
- חנן אשל

## [עריכה] לקריאה נוספת

- הפולמוס על האמת ההיסטורית במקרא- קובץ מאמרים, הוצאת יד בן צבי התשס"ב.
- עם נולד- אדם זרטל, תל אביב תשס"א.

## [עריכה] קישורים חיצוניים

- קישורים בארכיאולוגיה מקראית
- למי החותמת? על חותמות במקרא ובארכיאולוגיה
- ד"ר יואל אליצור, על אפנות בחקר תולדות ישראל
- דניאל משה לוי ויוסף רוטשטיין, התנ"ך והארכיאולוגיה - מסורת מול מדע
- אריה בורנשטיין, האם נפרדו דרכי הארכיאולוגיה ומקורות התנ"ך?

מקור: http://he.wikipedia.org../../../%D7%90/%D7%A8/%D7%9B/%D7%90%D7%A8%D7%9B%D7%90%D7%95%D7%9C%D7%95%D7%92%D7%99%D7%94_%D7%9E%D7%A7%D7%A8%D7%90%D7%99%D7%AA.html

קטגוריות: ויקיפדיה: ערכים הדורשים השלמה | ארכאולוגיה מקראית

##### Views

- ערך
- שיחה
- גרסה נוכחית

##### קהילה

- שער הקהילה
- עזרה
- דלפק ייעוץ
- מזנון
- יצירת קשר
- ספר אורחים

##### חיפוש

##### שפות אחרות

- English
- Italiano