# בוקובינה

### מתוך ויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית

יש לך הודעות חדשות (השווה לגרסה הקודמת).

Bukowina

דגל בוקובינה | סמל בוקובינה

מוטו לאומי: אין
מולדובה ההיסטורית(בחלקים הצהובים): החלק הככה מתייחס לבוקובינה כיום.
שפה רשמית | גרמנית
עיר בירה | צ'רנוביץ
שטח - סה"כ - % מים | ? 10,422 קמ"ר xx%
אוכלוסייה - סה"כ (1910) - צפיפות | 800,000 ?/קמ"ר
הקמה - מוצהר - הכרה | אמנת קונסטנטינופול 1775 1849
התפרקות | 1918
מטבע | כתר אוסטרי
אזור זמן | UTC +2
המנונים לאומיים | ?
סיומת אינטרנט | .אין

בוקובינה (רומנית, איטלקית: Bucovina; רומנית "ישנה": Ţara de Sus; אוקראינית, רוסית: Буковина; גרמנית, פולנית: Bukowina) אזור היסטורי המחולק כיום בין רומניה לאוקראינה. אזור זה מכסה שטח של 10,422 קילומטר מרובע. אזור זה מיוער מאוד ומיצא עץ, טקסטיל, מלח, מנגן, ברזל ונחושת. בעבר ארץ כתר באימפריה האוסטרו הונגרית.

## [עריכה] דמוגרפיה

בשנת 1775 מנתה אוכלוסיית בוקובינה כ 60,000 נפש. בעידוד האוסטרים גדלה אוכלוסית החבל ל 800,000 בשנת 1910. אנשים מקבוצות אתניות שונות התיישבו בבוקובינה, בתוכם רוסים, פולנים, יהודים, גרמנים, רומנים ואוקראינים.

### [עריכה] המצב הדמוגרפי כיום

המצב הדמוגרפי כיום בקושי מזכיר את המצב בתקופת האימפריה של אוסטרו-הונגריה. צפון בוקובינה שנמצאת בתחומי אוקראינה של היום מאוכלסת בעיקר באוקראינים ואילו דרום בוקובינה שנמצאת בתחומי רומניה מאוכלסת בעיקר ברומנים. כמעט כל התושבים ממוצא יהודי, גרמני ופולני עזבו את האזור. לפי המפקד באוקראינה בשנת 2001 במחוז צ'רנוביץ (צפון בוקובינה), מנו התושבים האוקראינים 75% מהאוכלוסייה (689,100), הרומנים 12.5% (114,600), המולדובנים (רומנים מולדובנים) 7.3% (67,200)והרוסים 4.1% כאשר את יתר האוכלוסייה מייצגים הפולנים הביילורוסים והיהודים. בדרום בוקובינה 97.5% מהאוכלוסייה הם רומנים ו 1.2% מהאוכלוסייה הם האוקראינים (לפי המפקד הרומני של 2002)

### [עריכה] היהודים

היהודים ישבו בבוקובינה עוד לפני שהנסיך בוגדאן הראשון שיחרר את חבל מולדובה משלטון ההונגרים ב- 1835. אולם רק לאחר התייצבות המשטר ולאחר שפשיטות השכנים על חבל ארץ זה פסקו, החלה זרימת יהודים לאזור מגליציה (פולין). עם עצמאותה של בוקובינה ב -1848 וחקיקת חוקים נאורים אשר נתנו ליהודים שיוויון זכויות מלא, גדלה האוכלוסייה היהודית בבוקובינה בצורה משמעותי עד כדי 11.79% מכלל האוכלוסייה בשנת 1880. בתקופת מלחמת העולם השנייה גורשו רוב יהודי בוקובינה לטרנסניסטריה משם רבים לא שבו. כיום מספר היהודים מועט ביותר והם נמצאים בעיקר בצפון בוקובינה (בחלק האוקראיני).

החלוקה האתנית של בוקובינה כיום. אוקראינים - צהוב בהיר, רומנים - ירוק, רוסים - וורוד, יהודים - תכלת, פולנים - צהוב, צוענים - סגול.
מפה אתנוגרפית של המחוז האוסטרי בוקובינה, המראה התפלגות מוצאם האתני של התושבים בכל יישוב (צהוב = יהודים)

## [עריכה] היסטוריה

### [עריכה] לפני המאה ה-14

מאז התקופה הרומית אוכלס אזור בוקובינה של ימינו על ידי ה-דאקים. במאה ה-5 לספירה אוכלס המקום על ידי האוורים, עם שהיגר לאזורים הללו ממזרח אסיה. גם שבטים סלאבים איכלסו את המקום והשפיעו על האוכלוסייה הטרום רומנית. מהמאה ה-9 ועד ראשית המאה ה-14 חלקים של מאזור זה היו תחת השליטה של נסיכות קייב.

### [עריכה] בוקובינה - נסיכות מולדבית

בוקובינה הנמצאת במורדות המזרחיים של הרי הקרפטים, הייתה בעבר לב הנסיכות של מולדביה עם העיר סוצ'אבה כבירת המדינה בשנת 1388. כמו יתר חלקי רומניה, בוקובינה נכבשה על ידי האימפריה העותומנית, ונשארה בשליטת הטורקים עד אשר נכבשה על ידי רוסיה ב 1769. לאחר אמנת קונסטנטינופול ב 1775 הועברה השליטה לידי האוסטרים.

מנזר וורונץ (מהתקופה של נסיכות מולדביה)

### [עריכה] האימפריה האוסטרו הונגרית(1775 - 1918)

בין השנים 1775 - 1918 היא הייתה ארץ הכתר המזרחית ביותר של האימפריה האוסטרו הונגרית, ובירתה הייתה צ'רנוביץ.

ב 1849 בוקובינה זכתה למעמד של ארץ כתר ודוכסות. השם בוקובינה שפירושו "ארץ של גלמושים (בוק=גלמוש הוא סוג של עץ) השתרש בתקופה האוסטרוהונגרית. לפני כן היו השמות "הארץ העליונה", "ארץ מולדובה", "פלונינה" Plonina, "קורדון" Cordonו"ארבורואסה" Arboroasa. בהדרגה כאמור השתרש השם בוקובינה.

### [עריכה] סוף המאה ה-19 תחילת המאה ה-20

במשך מלחמת העולם הראשונה בוקובינה שימשה כשדה קרב בין הצבאות הרוסים והאוסטרים. על אף שהרוסים נדחקו מאזור זה, אוסטריה איבדה את השליטה על בוקובינה לרומניה בחוזה סן-ז'רמן. ביום 28 בנובמבר 1918 אוחדה בוקובינה עם רומניה במסגרת "רומניה הגדולה".

באזור נחל סוצ'אבה התקיימו קהילות הונגריות. היות וההתבוללות שלהם הייתה גדולה החליט השלטון ההונגרי ליישב אותם בתוך הממלכה ההונגרית והם הועברו בחלקם לוויוודינה Voivodina (היום בסרביה) וחלקם למחוז טולנה Tolna בהונגריה גופא.

### [עריכה] ממלכת רומניה(1919 - 1944)

ב 28 ביוני 1940 צפון בוקובינה נכבשה על ידי כוחות סובייטים, לזמן קצר חזרה השליטה לידי הרומנים אך לאחר מכן ברית המועצות חזרה לשלוט בחבל הארץ הצפוני של בוקובינה.

### [עריכה] תקופת מלחמת העולם השנייה

רוב יהודי בוקובינה הוגלו במלחמת העולם השנייה לטרנסניסטריה משם רובם לא שבו.

כיום דרום בוקובינה נמצאת בשליטה רומנית, מורכבת בעיקר ממחוזות סוצ'אבה ובוטושאן. ואילו צפון בוקובינה הינה חלק מאוקראינה מחוז צ'רניבצקה.

### [עריכה] מושלי בוקובינה

אוסטרים

- מיג'ור גנרל גבריאל ספלני (1775-1778) (Gabriel Freiherr von Spleny)
- הגנרל קרל הברון מ-אנצנברג (1778) (Karl Baron von Enzenberg)
- הברון משמואק (Baron von Schmueck )

רומנים

- אלכסנדר ריאושנו (Alexander Riosanu)
- בריגדיר גנרל קורנליו קלוטסקו (Brigadier General Calotescu) (1941)

## [עריכה] ערים ועיירות

### [עריכה] צפון בוקובינה (כיום בתחום אוקראינה)

- צ'רנוביץ (אוקראינית: Чернівці , רומנית: Cernăuţi , גרמנית: Czernowitz) - עיר הבירה

- גליבוקה (אוקראינית: Глибока , רומנית: Adâncata)
- צ'ורניבקה (אוקראינית: Чорнівка , רומנית: Cernăuca)
- בויאן (אוקראינית: Бояни , רומנית: Boian)
- ויז'ניץ (רומנית: Vijniţa , גרמנית: Wiznitz)
- וואשקואוץ (רומנית: Văşcăuţi , גרמנית: Waschkautz)
- נובוסליצה (אוקראינית: Новоселиця , רומנית: Suliţa Nouă)
- סדגורה (אוקראינית: Садгора , פולנית: Sadagóra , רומנית: Sădăgura)
- סטורוז'ינץ (אוקראינית: Сторожинець , רומנית: Storojineţ)
- קוצמן (רומנית: Cozmeni)
- זאסטוונה (אוקראינית: Заставна)

### [עריכה] דרום בוקובינה (כיום בתחום רומניה)

- גורה הומורה (Gura Humorului)
- ברושטן (רומנית: Broşteni)
- דולחאסקה (רומנית: Dolhasca)
- וטרה דורנה (רומנית: Vatra Dornei , גרמנית ופולנית: Watra Dorna)
- סלקאה (רומנית: Salcea)
- סולקה (רומנית: Solca)
- סוצ'אבה (רומנית: Suceava , פולנית: Suczawa , אידיש: שאָץ)
- סירט (רומנית: Siret)
- ליטני (עיירה) (רומנית: Liteni)
- מילשאוץ (רומנית: Milişăuţi)
- פלטיצ'ן (רומנית: Fălticeni)
- פראסין (רומנית: Frasin)
- קאיבנה (רומנית: Cajvana)
- קמפולונג מולדובנסק (רומנית: Câmpulung Moldovenesc , הונגרית: Hosszúmező)
- רדאוץ (רומנית: Rădăuţi , גרמנית: Radautz , אידיש: ראַדעװיץ , אוקראינית: Радівці , פולנית: Radowce)

## [עריכה] אישים ילידי המקום

### [עריכה] יהודים

- יוזף שמידט - זמר וחזן.
- איציק מנגר - משורר, סופר ומחזאי.
- קלמן פולגר - צייר.
- יצחק ארצי (הרציג) - פוליטיקאי.
- יצחק בן-אהרן - פוליטיקאי.
- אדוארד פישר - איש צבא אוסטרי.
- ריקסי מרקוס - שחקנית ברידג' מפורסמת.

### [עריכה] רומנים

- ינקו פלודור (Iancu Flondor) - פטריוט רומני.
- אאורל אונצ'יו (Aurel Onciul) - פוליטיקאי.

## [עריכה] ראו גם

- נסיכות מולדובה
- גליציה

## [עריכה] קישורים חיצוניים

- The Bukovina Society of the Americas
- Bukowina

מקור: http://he.wikipedia.org../../../%D7%91/%D7%95/%D7%A7/%D7%91%D7%95%D7%A7%D7%95%D7%91%D7%99%D7%A0%D7%94.html

קטגוריות: מדינות לשעבר באירופה | רומניה: חבלי ארץ | אוסטריה: היסטוריה | אוקראינה: גאוגרפיה | בוקובינה

##### Views

- ערך
- שיחה
- גרסה נוכחית

##### קהילה

- שער הקהילה
- עזרה
- דלפק ייעוץ
- מזנון
- יצירת קשר
- ספר אורחים

##### חיפוש

##### שפות אחרות

- English
- Български
- Català
- Deutsch
- Español
- Suomi
- Français
- Magyar
- Italiano
- 日本語
- Lietuvių
- Nederlands
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Slovenčina
- Svenska
- Українська