Hrvati - Wikipedija

# Hrvati

### Izvor: Wikipedija

Hrvati su narod indoeuropskog porijekla danas nastanjen u području Hrvatske i susjedne Bosne i Hercegovine. Broji oko 5.700.000 pripadnika 2002.

Hrvati govore hrvatski jezik, koji spada u skupinu južnoslavenskih jezika. Pretežno su katolici.

Procjene govore da Hrvata ima izvan domovine gotovo isti broj kao i u Hrvatskoj. Pretežno žive u Sjevernoj i Južnoj Americi, Zapadnoj Europi i Oceaniji. Postoje stare i organizirane hrvatske manjine u obližnjim državama: Gradišćanski Hrvati u Austriji, Molizanski Hrvati u Italiji, Krašovani u Rumunjskoj i Bunjevci u Vojvodini.

## [uredi] Ime

Nepoznato je odakle potječe ime "Hrvati". No ono najvjerojatnije nije slavenskog porijekla. Iranska teorija tvrdi da ono vuče korijen iz iranske ili arijske riječi.

## [uredi] Povijest

O nastanku hrvatskog naroda - njegovoj etnogenezi - postoji više teorija. Slavenska teorija dugo je bila jedina i smatrala se nepobitnom. Međutim, u 19. i 20. stoljeću javile su se i druge teorije, a u zadnje je vrijeme veliku popularnost stekla tzv. iranska teorija. Više o tome možete vidjeti ovdje: Popis teorija o podrijetlu Hrvata.

U izradi. Vidi stranicu za razgovor ovog članka.

## [uredi] Hrvatska plemićka plemena koja su imala pravo birati kralja

(12; Karinjani i Lapčani su jedno pleme koje se razdvojilo)

1. Čudomirići,
2. Gusići,
3. Jamometići,
4. Kačići,
5. Karinjani i Lapčani - trag je naziv mjesta Karin i Lapac
6. Kukari (Klьkarь), ovo pleme , vjerojatno je podrijetlom od Klukasa. - trag je naziv mjesta kod Vrlike, Kukari.
7. Lasničići (Lačničići),
8. Mogorovići, - trag je naziv mjesta Mogorić.
9. Polečići (Poletčići), - trag je naziv mjesta Poličnika.
10. Snačići (zvani i Svačići),
11. Šubići,
12. Tugomirići. Pleme za koje se drži da su od sestre Tuge. Nastanili su se kod Karlobaga i u Poljicima

## [uredi] Etnografija

Stara hrvatska plemena

- Banjani.-
- Bašča. -
- Bužani.-
- Draganići.-
- Draginiči.-
- Travunjani.-
- Zahumljani.-

Život i običaji

Po dolasku u novu domovinu Hrvati su nastanili područje između Drave, Drine i Jadranske obale. Na južnoj Jadranskoj obali nalazila su se područja plemena Zahumljana, Travunjana i Dukljana (ime po starom plemenu Dokleati), koji su također najvjerojatnije bili Hrvati. U svakom slučaju Dukljani su svoje porijeklo dali današnjim Crnogorcima, koji su još u 19. stoljeću u Carigradu izjavili 'Nijesmo mi Srbi …mi smo Crnogorci… govorimo hrvatskim jezikom.' Izjavljeno u u "Obzoru" od 15. siječnja 1937.

Područje sjeverne Hrvatske između Drave i Save poznato kao Panonska Hrvatska (danas Slavonija) u vrijeme prije kralja Tomislava nazivano je imenom Sklavinija, narod koji ju je naselio nazivan je Sklavinima, svakako varijanta imena Slaveni. Znamo da su Hrvati još vjerojatno za vrijeme saveza s Antima, ili možda i malo kasnije poprimili slavenski jezik. Ovakvom lingvističkom slavenizacijom nametnuto im je i slavensko ime. Područje koje su naselili, Slavonija ili Sklavinija sačuvala je ime do danas. Današnje Šokce koje nalazimo u Slavoniji nemaju biti kojeg drugog porijekla nego onog sklavinskog. Šokci imaju svoj poseban mentalitet. Oni su poznati kao radišan narod koji je na području Slavonije našao plodnu i rodnu zemlju kojoj se posvetio. Oni su veoma uspješni ratari i uzgajivači kukuruza (nakon otkrića Amerike), pšenice i drugih žitarica. Šokci poznati i po uzgoju stoke i napose svinja, od kojih potječe glavnina mesne hrane.

U području Bijele i Crvene Hrvatske nalazimo opet drugačiji tip Hrvata. Geografske prilike nesumnjivo su utjecale na drugačiji mentalitet i tip kulture. Kamen, more i sunce potaklo je razvoju uzgoja maslina i grožđa. Blizina mora djelovala je i na razvoj brodarstva, te gusarstva kao oblika privređivanja. Znano je da su još stari Neretljani i nešto mlađi Kačići bili strah i trepet slobodnom pomorstvu dalmatinskih gradova, i napose Veneciji. Hrvati s obale Jadrana postali su poznati pomorci, a to vrijedi danas za njih. Dubrovnik i Bokelji na glasu su kao vješti pomorci. Proizvodnja vina, pršuta im maslinovog ulja glavni su proizvodi i čuveni specijaliteti potomaka Bijelih i Crvenih Hrvata. Tipovi naselja razlikuju se isto prema geografskim prilikama. Šokačka naselja Slavonije izduženog su oblika čije su kuće obično nižu bočno okrenute prema šoru (ulici) s kojima čine gazdinstva. Kuće su drvene i s ostalim gospodarskim zgradama ograđene s ulične strane drvenim ogradama. Ovakva dugačka naselja moguća su samo u ravničarskim predjelima. Bliže ili dalje gazdinstva imaju svoja poprilično velima polja na kojima se uzgaja pšenica (danas manje) i kukuruz. Potpuno je drugačiji tip naselja u brdovitim predjelima kao u Lici gdje su razbacana na velikom području. Kuće su veoma strmih krovova, izvorno drvene, danas zidanice. Hrvati brdskih područja također su se prilagodili obliku tla i klime. Stočarstvo (ovca) i uzgoj krumpira glavne su preokupacije. Polja su znatno manja nego u Slavonije. Glavno piće Ličkih Hrvata je rakija šljivovica dok je šljiva najznačajnija voćka.

Kultura i umjetnost

## [uredi] Populacija

Hrvati iz St. Louisa, SAD, snimljeno 1939.

Hrvata ima oko četiri milijuna u Hrvatskoj i oko 600 000 u Bosni i Hercegovini, te oko 100,000-200,000 u ostalim zemljama bivše SFRJ, te u Gradišću u Austriji.

Njihov broj u inozemstvu se može samo procijeniti, ali pretpostavlja se da u iseljeništvu živi barem jednako mnogo Hrvata kao u domovini, no taj broj najviše ovisi o tome smatraju li se više Hrvatima i kako se etnički izjašnjavaju. Mnogi potomci iseljenika poženili su se pripadnicima raznih drugih naroda, a njihovi današnji unuci i praunuci jedva da nešto više znaju o svojem porijeklu. Zaboravili su jezik, asimilarali u nove zajednice i prihvatili tamošnju kulturu. Znatan je također i onaj dio hrvatskih iseljenika koji NE GOVORE više hrvatskim jezikom ali su svjesni svoje etničke pripadnosti. Najveće emigrantske skupine žive u Zapadnoj Europi, ponajviše u Njemačkoj, a zatim u Italiji, Švedskoj, Francuskoj, Velikoj Britaniji itd. Od drugih kontinenata, Amerika ima najbrojniju hrvatsku populaciju, i to u Sjedinjenim Državama (Ohio, Kalifornija; Pittsburgh je do pred raspad SFRJ bio drugi grad na svijetu po broju Hrvata) i Kanadi (Mississauga), kao i u Argentini, Čileu (krajnji sjever, zatim oko Santiaga i na jugu na Ognjenoj zemlji), Peruu, Brazilu i Boliviji. Postoje i značajne hrvatske manjine u Australiji (Perth, Sydney) i Novom Zelandu, kao i u Južnoj Africi.

Hrvati u svijetu, /-*UN-ova procjena 2005., označena zvjezdicom./; ²službeni popis 2001.

- Hrvatska...4,093,000*; 3.977.171² [1]
- Bosna i Hercegovina...602,000*; 560.000 ( Procjena ) [2]
- Sjedinjene Države...253,000*; 374.241 [3]
- Njemačka...232,000*; 229.200
- Srbija i Crna Gora...114,000*; 77.413 [4]
- Slovenija...35.642 [5]
- Austrija...61,000*; 131.307 osoba koje govore hrvatskim jezikom [6]
- Kanada...63,000*; 71.725 osoba koje govore hrvatskim jezikom [7]
- Australija...71,000*; 105.747 [8]
- Mađarska...33,000*; 15.597 [9]
- Makedonija...40,000*; 2.248 [10]
- Rumunjska...78,000*;
- Švedska...26,000*;
- Italija...24,000*;
- Švicarska...23,000*;
- Libija...17,000*;
- Argentina...3,600*;
- Urugvaj...3,300*;
- Češka...3,000*;
- Novi Zeland...2,500*;
- Slovačka...1,100*;
- Ukrajina...4,800*;
- Danska...500*;
- Rusija...500*;

- Belgija...15,000
- Čile...10.000 ( Procjena )
- Nizozemska...11,000 (procjena)
- Peru...5,000

Zaštitnik Hrvata je sveti Josip.

### [uredi] Broj Hrvata i njihov udio u republikama bivše SFRJ od 1948.-1991.

Republike | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991.
BiH | 614.123 (23.9 %) | 654.229 (23.0 %) | 711.665 (21.7%) | 772.491 (20.6%) | 758.140 (18.4%) | 755.895 (17.3%)
Crna Gora | 6.808 (1.8%) | 9.814 (2.3%) | 10.664 (2.3%) | 9.192 (1.7%) | 6.904 (1.2%) | 6.249 (1%)
Hrvatska | 2.975.399 (78.7%) | 3.128.661 (79.5%) | 3.339.890 (80.3%) | 3.513.647 (79.4%) | 3.454.356 (75.1%) | 3.736.356 (78.1%)
Makedonija | 2.060 (0.2%) | 2.710 (0.2%) | 3.750 (0.3%) | 3.882 (0.2%) | 3.307 (0.2%) | 2.450 (0.1%)
Slovenija | 16.069 (1.1%) | 17.978 (1.2%) | 31.429 (2.0%) | 42.657 (2.5%) | 55.625 (2.9%) | 54.212 (2.8%)
Srbija | 169.894 (2.6%) | 162.158 (2.3%) | 196.411 (2.6%) | 184.913 (2.2%) | 149.368 (1.6%) | 105.406 (1.1%)
Jugoslavija | 3.784.353 (24.0%) | 3.975.550 (23.5%) | 4.293.809 (23.1%) | 4.526.782 (22.1%) | 4.428.005 (19.7%) | 4.660.568 (19.8%)

[11]

## [uredi] Gradovi sa značajnijom koncentracijom Hrvata

Kriterij koncentracije je bio velik apsolutni broj Hrvata i/ili značajan postotak Hrvata. Kao stanovnici su uzeti trajno naseljeni i stanovništvo "na privremenom radu".

Bosna i Hercegovina: Mostar, Sarajevo, (prije srpske agresije, i Banja Luka)

Srbija: Subotica, Sombor, Beograd

Crna Gora: Kotor, Tivat

Mađarska: Budimpešta, Pečuh

Austrija: Beč, Željezno (Eisenstadt)

Italija: Trst, Milano

Njemačka: Frankfurt,München,Stuttgart, Berlin, Mainz, Hamburg,

Sjedinjene Američke Države: Pittsburgh, Chicago, Cleveland, New York, Fresno, San Pedro, Los Angeles

Kanada: Toronto, Hamilton

Čile: Punta Arenas, Santiago, Porvenir

Argentina: Buenos Aires, Rosario, La Plata

Brazil:

JAR:

Australija: Sydney, Melbourne, Perth

Novi Zeland: Auckland

## [uredi] Vanjske poveznice

- Literatura, MVP
- Hrvati nisu južni Slaveni
- O hrvatskoj historiografiji i autohtonosti u Hrvata
- Matica Hrvatske
- marijina nazočnost u početcima (pokrštenje Hrvata)

Dobavljeno iz "http://hr.wikipedia.org../../../h/r/v/Hrvati.html"

Posebno:Categories: Narodi | Slaveni | Hrvati | Etničke grupe Hrvatske | Etničke grupe Bosne i Hercegovine | Etničke grupe Srbije | Etničke grupe Slovenije | Etničke grupe Italije | Etničke grupe SAD-a | Etničke grupe Rumunjske | Etničke grupe Australije | Etničke grupe Novog Zelanda | Etničke grupe Čilea | Etničke grupe Slovačke | Etničke grupe Argentine | Etničke grupe Austrije

##### Views

- Članak
- Razgovor
- Trenutna inačica

##### Traži

##### Drugi jezici

- Български
- Bosanski
- Català
- Česky
- Cymraeg
- Deutsch
- English
- Español
- Suomi
- Français
- 日本語
- Lietuvių
- Nederlands
- Polski
- Português
- Русский
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Svenska