Jean-Paul Sartre - Wikipedija

# Jean-Paul Sartre

### Izvor: Wikipedija

Jean - Paul Sartre, francuski filozof, snimljen u mlađim danima.

Jean-Paul Sartre (Pariz, 21. lipnja 1905. - Pariz, 15. travnja 1980.), francuski književnik i filozof

U filozofiji glavni predstavnik egzistencijalista. Napisao je romane, drame i velik broj eseja, a ogledao se i kao filmski scenarist. Nakon Drugog svjetskog rata postao je slavan i u međunarodnim razmjerima. Prema Sartreovom uvjerenju ništa se ne događa preko groba, ljudska drama počinje i završava ovdje na zemlji ("Pakao to su drugi"). Najboljim prikazom egzistencijalizma smatra se njegova drama "Iza zatvorenih vrata".

Sartre je ipak pokušao naći izlaz iz egzistenicijalne tjeskobe i očaja. Smatrao je da je čovjek potpuno sam, bez božanskog tutora i stoga apsolutno slobodan da svoj život učini očajnim ili radosnim. Iz takvog poimanja slobode rađa se osjećaj odgovornosti i nužnost izbora djelovanja. Upravo u toj slobodi Sartre vidi smisao ljudskog postojanja. Godine 1964. odbio je primiti Nobelovu nagradu za književnost.

## [uredi] Bitak i ništa

Sartreovo prvo filozofsko djelo je "Bitak i ništa" (L'Etre et le neant, 1943). On tu razlikuje "Bitak po sebi"/pour soi i "Bitak za sebe"/en-soi ("Biće po sebi" i "Biće za sebe"). Bitak po sebi je masivna materija, ona je vječna i ona sve u sebe uvlači. Bitak za sebe je svijest. Egzistencija čovjeka se stalno suprostavlja bitku po sebi.

Sartre je smatrao da je čovjek slobodan i odgovoran, ali da je nemoćan u odnosu na svijet - sve je slučajno. Slučajnost je apsolutna ,savršena, bezrazložnost.

## [uredi] Egzistencijalizam je humanizam

U svom drugom djelu "Egzistencijalizam kao humanizam" (L'Existentialisme est un humanisme, 1946) Sartre objašnjava egzistencijalizam kao humanističku filozofiju. On smatra da "egzistirati" znači jednostavno biti tu i da ne postoji ništa što bi čovjeku moglo definirati karakter, ciljeve u životu i drugo. Samo čovjek može odrediti bit za sebe samoga:

  Čovjek prije svega egzistira, susreće sebe samoga, uranja u svijet - i definira sebe kasnije

Smatrao je da je suvremeni svijet okrutan, ružan, dehumaniziran i da je život stalna muka i neuspjeh. Zbog toga je potreban egzistencijalizam kao filozofija koja ljudski život čini mogućim, jer pokreće čovjeka na djelovanje da postane ono što od sebe načini - ukupnost svojih djelovanja. To pokazuje da je sloboda u strukturi egzistencije. Zbog toga je egzistencijalizam humanizam. Ovo se najbolje može izraziti citatom:

  Svagda za kukavicu postoji mogućnost da više ne bude kukavica, a za heroja da prestane biti heroj

## [uredi] Djela

- Mučnina (La nausée, 1938.)
- Zid (Le mur, 1939.)
- Muhe (Les mouches, 1943.)
- Bitak i ništavilo (L'être et le néant, 1943.)
- Iza zatvorenih vrata (Huis-clos, 1944.)
- Egzistencijalizam je humanizam (L'Existentialisme est un humanisme, 1946.)
- Obzirna bludnica (La putain respectueuse, 1946.)
- Putovi slobode (Les Chemins de la liberté, 1945.-49.)
- Prljave ruke (Les mains sales, 1948.)
- Đavo i dobri bog (Le diable et le bon dieu, 1951.)
- Zatočenici iz Altone (Les séquestrés d'Altona, 1959.)
- Riječi (Les mots, 1964.)

Dobavljeno iz "http://hr.wikipedia.org../../../j/e/a/Jean-Paul_Sartre_c20d.html"

Kategorije: Francuski filozofi | Francuski književnici | Dobitnici Nobelove nagrade za književnost

##### Views

- Članak
- Razgovor
- Trenutna inačica

##### Traži

##### Drugi jezici

- Afrikaans
- العربية
- Azərbaycan
- Беларуская
- Български
- Bosanski
- Català
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- فارسی
- Suomi
- Français
- Frysk
- Gàidhlig
- Galego
- עברית
- Magyar
- Bahasa Indonesia
- Ilokano
- Ido
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- ქართული
- 한국어
- Kurdî / كوردي
- Latina
- Lietuvių
- Latviešu
- Македонски
- Nederlands
- Norsk (bokmål)
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Slovenčina
- Српски / Srpski
- Svenska
- ไทย
- Türkçe
- Українська
- 中文