Jezik - Wikipedija

# Jezik

### Izvor: Wikipedija

| Ovo je glavno značenje pojma Jezik. Za druga značenja, pogledajte Jezik (razdvojba).

Jezik je komunikacijski sustav, koji se može sastojati od riječi, tonaliteta kojim se izgovaraju te riječi (naglasci) - tj. auditivne komponente jezika (koju možemo percipirati i preko telefona), te vizualne komponente jezika - gesta, stava i pokreta koji dopunjuju rečenu informaciju.

## [uredi] Uvod

Na svijetu se govori od 5 000 do 7 000 jezika. Nema usuglašenog mišljenja stručnjaka o točnom broju jezika, jer danas još nema egzaktne definicije što razlikuje dva jezika, naime ponekad su dijalekti jednog jezika sličniji nekom drugom jeziku (neki njemački dijalekti i nizozemski), nego dijalektima svog nativnog jezika. Ima prirodnih jezika, kao što je hrvatski jezik, ali i umjetnih jezika, kao što su esperanto ili slovio.

Znanost koja se bavi proučavanjem jezika zove se jezikoslovlje.

Znanost koja se bavi proučavanjem jezičnih pojava, kako gramatičkih tako i književnih, zove se filologija.

## [uredi] Podjela jezika

Jezici se dijele po više kriterija, koji se mogu grupirati u tri skupine:

- po srodnosti jezika (genetski kriterij)
- po gramatičkim svojstvima (tipološke podjele)
- po zajedničkim karateristikama koje dijele jezici koji su zemljopisno blizu (arealne podjele).

Podjela jezika nije do kraja istraženo područje, i ne postoji općenito slaganje među znanstvenicima oko mnogih pitanja.

### [uredi] Podjela po srodnosti

Genetska podjela odnosi se na to da se međusobno srodni jezici grupiraju zajedno. Npr. hrvatski, slovenski i češki grupiraju se u slavenske jezike. Slavenski jezici dalje se grupiraju u indoeuropske jezike. Postoje mnoge druge jezične porodice. Ova je podjela hijerarhijska, i podsjeća na taksonomiju u biologiji. Neki jezici čine porodicu za sebe, tj. ne mogu se povezati ni s jednim drugim poznatim jezikom, npr. baskijski jezik; takvi se nazivaju izoliranim jezicima.

Jezici se mogu podijeliti i na živuće i izumrle.

### [uredi] Tipološke podjele

Jedna tradicionalna podjela jest po složenosti i promjenjivosti riječi:

- izolativni jezici (npr. kineski jezik) u kojima su riječi nepromjenjive i sastoje se od jednog "morfema";
- aglutinativni jezici (npr. mađarski jezik) u kojima su riječi tvore donekle pravilnim sljepljivanjem riječi i čestica;
- flektivni jezici (npr. hrvatski jezik), gdje se riječi kompleksno mijenjaju u različitim gramatičkim oblicima.

Jezici se mogu podijeliti i na jezike u kojima je upotreba osobnih (ličnih) zamjenica obavezna (npr. engleski jezik) i one u kojima se obično izostavljaju (npr. hrvatski).

Sljedeća je podjela moguća po odnosu prema ulogama u rečenici:

- neki jezici jednako gramatički označavaju (mjestom u rečenici, padežom i sl.) subjekt prelaznog i neprelaznog glagola, a drugačije objekt prelaznog glagola (takvi se nazivaju nominativno-akuzativni, npr. hrvatski)
- drugi jezici jednako označavaju objekt prelaznog glagola i subjekt neprelaznog, dok posebno stoji subjekt prelaznog glagola (ergativni jezici, npr. baskijski jezik)
- postoje i jezici koji kombiniraju ova dva pristupa, za različite glagole (aktivno-stativni jezici) ili za različita vremena (tipično, prošlo vrijeme ima ergativne osobine; tzv. podijeljena ergativnost)

Jezici se mogu dijeliti i po redoslijedu riječi u rečenici. Tako u hrvatskom imamo uobičajen redoslijed subjekt-glagol-objekt, dok je npr. u latinskom uobičajen redoslijed subjekt-objekt-glagol.

Usporedbu jezika bitno otežava što u svim jezicima ne postoje iste kategorije: nemaju svi jezici iste glasove, neki jezici imaju padeže, a neki ne; svi jezici nemaju iste vrste riječi (npr. ponegdje nema pridjeva kao posebne vrste, mnogi jezici nemaju članove). Te se pojave također uzimaju kao kriterij podjele, od kojih je možda najvažnija podjela u vezi s imenskim klasama:

- neki jezici dijele imenice na 2, 3, pa i mnogo više skupina, nazvanih klasama ili rodovima gdje se imenice u različitim klasama različito ponašaju (npr. hrvatski i njemački)
- drugi jezici jednako tretiraju sve imenice (npr. mađarski i turski jezik)

Treba spomenuti da se jezici po novijim teorijama dijele i na one koji označavaju glavu i one koji označavaju zavisni dio. Naime ako želimo imenici kuća dodati oznaku da pripada čovjeku, to se u brojnim jezicima može napraviti tako da se riječi stave jedna pored druge i jedna se promijeni. Po tome koja se mijenja, možemo podijeliti jezike na spomenute dvije skupine:

- u hrvatskom se mijenja ("označava") čovjek ("zavisni dio"): čovjek + kuća = čovjekova kuća
- u mađarskom se mijenja ("označava") kuća ("glava"): ember "čovjek" + ház "kuća" = az ember háza

### [uredi] Arealne podjele

Mnogi jezici koji su se razvijali u bliskom kontaktu (npr. jezici Balkana, jezici Zapadne Europe) dijele neka zajednička svojstva, pa se jezici mogu i grupirati na taj način, u tzv. jezične saveze. Npr. karakteristično je za jezike Balkana da se buduće vrijeme tvori pomoću glagola htjeti (standardni hrv. ću u npr. gledat ću; međutim, kajkavsko narječje ne spada u balkanski jezični savez, jer koristi bum za futur).

### [uredi] Glavne jezične porodice

Trenutna distribucija glavnih jezičnih porodica

Ovo je pregled glavnih jezičnih porodica i nekih potporodica, te izoliranih jezika. Treba voditi računa da je u nekim dijelovima svijeta (naročito u Južnoj Americi) klasifikacija nedovršena.

#### [uredi] Europa, Sjeverna i Zapadna Azija i Sjeverna Afrika

Jezične porodice:

- indoeuropski jezici
- afrazijski jezici
- uralski jezici
- kartvelski jezici
- dravidski jezici
- sjeveroistočni kavkaski jezici
- sjeverozapadni kavkaski jezici
- turkijski jezici
- sino-tibetski jezici

Izolirani jezici:

- baskijski jezik
- sumerski jezik (izumro)
- elamski jezik (izumro)
- ainu
- korejski jezik

#### [uredi] Supsaharska Afrika

- nigersko-kongoanski jezici
- kojsanski jezici

#### [uredi] Jugoistočna Azija, Tihi ocean i Australija

#### [uredi] Amerika

Jezične porodice u Sjevernoj Americi u vrijeme prvog doseljavanja Europljana

#### [uredi] Australija

## [uredi] Wikipoveznice

- Popis jezika
- Programski jezik
- Službeni jezik
- Standardni jezik
- Sociolekt
- Žargon

Nedovršeni članak Jezik koji govori o jeziku treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.

Dobavljeno iz "http://hr.wikipedia.org../../../j/e/z/Jezik.html"

Kategorije: U izradi, Jezici | Jezici | Jezikoslovlje

##### Views

- Članak
- Razgovor
- Trenutna inačica

##### Traži

##### Drugi jezici

- العربية
- Alemannisch
- Català
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Français
- Frysk
- Galego
- Magyar
- Interlingua
- 日本語
- 한국어
- Latina
- Bahasa Melayu
- Ekakairũ Naoero
- Nederlands
- Norsk (bokmål)
- Occitan
- Polski
- Português
- Română
- Simple English
- Slovenščina
- Svenska
- Volapük
- 中文