# Arany

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

79 | platina ← arany → higany
Ag ↑ Au ↓ Rg |

periódusos rendszer

Általános
Név, vegyjel, rendszám | arany, Au, 79
Elemi sorozat | átmeneti fémek
Csoport, periódus, mező | 11, 6, d
Megjelenés | fémes sárga
Atomtömeg | 196,96655(2) g/mol
Elektronszerkezet | [Xe] 4f14 5d10 6s1
Elektronok héjanként | 2, 8, 18, 32, 18, 1
Fizikai tulajdonságok
Halmazállapot | szilárd
Sűrűség (szobahőm.) | 19,3 g/cm³
Sűrűség a f.p.-on | 17,31 g/cm³
Olvadáspont | 1337,33 K (1064,18 °C, 1947,52 °F)
Forráspont | 3129 K (2856 °C, 5173 °F)
Fúziós hő | 12,55 kJ/mol
Párolgáshő | 324 kJ/mol
Hőkapacitás | (25 °C) 25,418 J/(mol·K)

Gőznyomás
P/Pa | 1 | 10 | 100 | 1 k | 10 k | 100 k
at T/K | 1646 | 1814 | 2021 | 2281 | 2620 | 3078

Atomi tulajdonságok
Kristályszerkezet | köbös laponcentrált
Oxidációs állapotok | 3, 1 (amfoter-oxid)
Elektronegativitás | 2,54 (Pauling skála)
Ionizációs energia | 1.: 890,1 kJ/mol
2.: 1980 kJ/mol
Atomsugár | 135 pm
Atomsugár (számított) | 174 pm
Kovalens sugár | 144 pm
Van der Waals sugár | 166 pm
Egyebek
Mágnesesség | paramágneses
Elektromos ellenállás | (20 °C) 22,14 nΩ·m
Hővezetőképesség | (300 K) 318 W/(m·K)
Hőtágulás | (25 °C) 14,2 µm/(m·K)
Hangsebesség (vékony rúd) | (r.t.) (hard-drawn) 2030 m/s
Young modulusz | 78 GPa
Nyírási modulusz | 27 GPa
Bulk modulusz | 220 GPa
Poisson arányszám | 0,44
Mohs keménység | 2,5
Vickers keménység | 216 MPa
Brinell keménység | 2450 MPa
CAS szám | 7440-57-5
Fontosabb izotópok

Fő cikk: Arany izotópjai
Izotóp | t.e. | felezési idő | B.m. | B.e. (MeV) | B.t.
--- | --- | --- | --- | --- | ---
195Au | szint | 186,10 d | ε | 0,227 | 195Pt
196Au | szint | 6,183 d | ε | 1,506 | 196Pt
β- | 0,686 | 196Hg
197Au | 100% | Au stabil 118 neutronnal
198Au | szint | 2,69517 d | β- | 1,372 | 198Hg
199Au | szint | 3,169 d | β- | 0,453 | 199Hg

Hivatkozások

### [szerkesztés] Az arany mint ékszeralapanyag és fizetőeszköz

Az arany, köszönhetően annak, hogy nem korrodálódik, már nagyon régóta ékszerek alapanyaga és fizetőeszköz. Már az ókorban működtek aranybányák a világ számos pontján, amelyeket általában az uralkodó felügyelt. A kibányászott arany a kincstárba került, majd feldolgozták. A pénzverés folyamán készültek azok az aranypénzek, amelyeket ma a régészeti ásatások során találunk, és amelyek fontos információkkal szolgálnak egy-egy kort illetően, de alapvető fontossággal bírnak egyéb leletek kormeghatározásában is.

A középkori Magyarországon az arany volt a legfontosabb fizetőeszköz, magának a pénznemnek a neve is ez volt. Néha elébe tették a bányászás, illetve verés helyét. Például: körmöci arany.

Az arany fontos szerepet játszott a világkereskedelemben is. Az újkorban, a papírra nyomott bankjegyek megjelenésével az országok által kibocsátott pénzmennyiség biztosítéka az aranytartalék volt.

Az aranyat unciában (angolul: ounce, rövidítése: oz.) mérték. 12 uncia = 373,24 g

- Lásd még: aranydeviza-standard, arany deviza standard, aranypool, aranydeviza-rendszer, Bretton Woods-i rendszer

### [szerkesztés] Az arany mint kémiai elem

Az ókor óta ismert, jellegzetesen sárga nemesfém. A természetben csak elemi állapotban fordul elő, vegyületei azonban előállíthatók. Még a legtöményebb sósavban, kénsavban és salétromsavban sem oldódik, amiatt a nemesfémek királyának is nevezték. A királyvízként ismert tömény sósav és tömény salétromsav 3:1 arányú elegyében keletkező nitrozil-klorid (NOCl) azonban feloldja. Az arany ugyancsak feloldható folyékony brómmal, klórral, valamint alkáli-cianid olvadékokkal, továbbá higannyal.

Kémiai állandósága miatt évezredek óta felhasználják ékszerek, dísztárgyak készítésére. Az ókor óta fizetőeszköz, nagy értékénél fogva sok állam devizájának fedezete a különböző bankokban őrzött nemesfémtartalék. Árfolyamát nemzetközi szervezetek szabályozzák.

Az arany tiszta állapotban igen nyújtható, lágy fém. Akár 0,0001 mm vékony fólia is készíthető belőle (aranyfüst). A gyakorlatban különböző nemesfémekkel készítet ötvözetei elterjedtebbek. Ezüst hozzáadásával így 24, 18 és 14 karátos arany-ezüst ötvözeteket készítenek, ezek szilárdabbak, kopásállóbbak, megmunkálhatóbbak. Az arany palládiummal készített ötvözete a könnyű fehérarany, a platinával alkotott ötvözete pedig a nehéz fehérarany. A 14 karátnál kisebb aranytartalmú ötvözetek kémiai ellenállóképessége drasztikusan lecsökken, savak-lúgok megtámadják, így a gyakorlatban nem alkalmazzák.

Az arany sűrűsége a természetben előforduló elemek között az egyik legnagyobb, 19,3 g/cm3. E tekintetben csak a platinafémek és néhány igen ritka, mesterségesen előállított radioaktív elem előzi meg.

Ipari felhasználása: Cassius-bíbor aranykolloid a szerves kémiában, aranyfüsttel bevont egyirányban átlátszó, fényvisszaverő ablakok, nem oxidálódó elektromos kontaktus az áramköri gyártásban és félvezetőiparban.

| Ez a kémiai tárgyú lap még csak csonk (azaz erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../a/r/a/Arany.html"

Kategóriák: Csonkok (kémia) | Csonkok 2005 augusztusából | Kémiai elemek

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Afrikaans
- العربية
- Asturianu
- Aymar
- Български
- Bosanski
- Català
- Corsu
- Česky
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- فارسی
- Suomi
- Français
- Gàidhlig
- Galego
- עברית
- हिन्दी
- Hrvatski
- Հայերեն
- Bahasa Indonesia
- Ido
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- Lojban
- 한국어
- Kurdî / كوردي
- Latina
- Lëtzebuergesch
- Limburgs
- Lietuvių
- Latviešu
- Македонски
- Bahasa Melayu
- Nederlands
- Norsk (nynorsk)
- Norsk (bokmål)
- Nouormand
- Occitan
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Sicilianu
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Svenska
- தமிழ்
- ไทย
- Tagalog
- Türkçe
- Oyghurque
- Українська
- Tiếng Việt
- 中文
- Bân-lâm-gú
- 粵語