# Esztergomi Főkáptalan Levéltára

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Az esztergomi Bazilika, ahol a levéltár működik

Az Esztergomi Főkáptalan Levéltárának iratanyaga Esztergomban a bazilikában található. Eredetileg a káptalan saját magánlevéltára volt. Ma adminisztrációját a Prímási Levéltár látja el.

## [szerkesztés] A két levéltár története

A két levéltár alapítása a 11. század elejére tehető, az érsekség alapításának idejére. A Főkáptalan Levéltárának helye a középkorban az esztergomi várhegy volt, melyen az iratokat feltehetően több helyen – és nem csak a székesegyház sekrestyéjében - őrizték. Amikor a Szent Adalbert székesegyház valamikor 1188–1198 között leégett, az iratok egy része is elpusztult. Mivel a levéltár legkorábbi eredeti oklevelei a 12. század közepéről, tehát a nagy tűz előtti időből származnak, bizonyítja, hogy az iratokat nem egy, hanem több helyen őrizték. 1304-ben, amikor Vencel cseh király, magyar trónkövetelő elfoglalta az esztergomi várat, a kincstárat a levéltárral együtt kifosztotta. Mielőtt a török 1543-ban elfoglalta Esztergomot, mindkét levéltárat a kincstárral és a könyvtárral együtt elköltöztették Nagyszombatra, ahol Forgách Ferenc érsek új épületet biztosított nekik. A levéltárakat többször is rendezték: 1608-ban Forgách, 1699-ben Kollonich Lipót, 1726-ban pedig Esterházy Imre érsek megbízásából, majd 1765-ben amikor Barkóczy Ferenc érsek a székhelyet vissza kívánta helyezni Esztergomba. Ekkor kötötték be a Főkáptalani Magánlevéltár számos iratát is a könyvtár egykori kódexeinek lapjaiba. Végül 1820-ban Rudnay Sándor hercegprímás az érseki székhelyet Esztergomba helyezte vissza. Megindult a különböző intézmények, így a levéltárak költöztetése is. Az iratokat ládákba helyezve Pozsonyból hajón hozták Esztergomba, ahol valószínűleg az ideiglenes prímási palotában nyertek elhelyezést.

## [szerkesztés] A levéltárban található

- számos országgyűlési irat
- A káptalan saját ingó- és ingatlan vagyonnal rendelkezett, tehát magánlevéltára őrzi a saját vagyon igazgatásával, gazdálkodásával, illetve a káptalanra bízott más vagyontömegek (alapítványok) kezelésével kapcsolatosan keletkezett iratokat.
- a kanonokok irathagyatéka
- a nagyszombati szemináriumok és kollégiumok alapításáról és működéséről fennmaradt iratanyag
- Mivel a káptalan tevékenysége a töröktől el nem foglalt országrész egészére kiterjedt, így a levéltár Magyarország egyik legnagyobb családtörténeti anyagát őrzi 1225-től 1882-ig.
- Gazdag forrásanyag az Apponyi, Balassa, Dobó, Pálffy családokra vonatkozóan.

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../e/s/z/Esztergomi_F%C5%91k%C3%A1ptalan_Lev%C3%A9lt%C3%A1ra_c9bc.html"

Kategória: Esztergom levéltárai

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés