# Clara Zetkin

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Clara Zetkin (sz. Clara Eissner, Wiederau, 1857 július 5.–Archangelszkoje, 1933. június 20.) német szocialista politikus és nőjogi harcos. 1917-ig a Németország Szociáldemokrata Pártja (SPD) aktív tagja volt, ezután pedig a Németország Független Szociáldemokrata Pártjához (USPD) csatlakozott, annak is a szélsőbaloldali szárnyához, a Szpartakista Ligához, melyből később a Német Kommunista Párt (KDP) kialakult. Ezen párt színeiben volt képviselő a Reichstagban a Weimari Köztársaság idején 1920 és 1933 között.

## [szerkesztés] Clara Zetkin élete

Egy 10 márka címletű bankjegy Kelet Németországból 1971-ből, mely Clara Zetkint ábrázolja.

A szászországi Wiederauban született. Tanárnak tanult, 1874-től kezdve kapcsolatokat épített ki a német nőjogi mozgalommal és a munkásmozgalommal. 1878-ban csatlakozott a Szocialista Munkáspárthoz (Sozialistische Arbeitpartei, SAP). Ezt a pártot 1875-ben alapították, két korábbi párt egybeolvadásának gyümölcseként. Az egyik az AVAD volt, amit Ferdinand Lasalle alapított, a másik pedig az SDAP, melyet August Bebel és Wilhelm Liebknecht hoztak létre. 1890-ben nevüket Német Szociáldemokrata Pártra (SDP), változtatták, mely jóval modernebb elnevezés.

Mivel Bismarck 1878-ban betiltotta a szocialista mozgalmakat, Zetkin Zürichbe ment 1882-ben, majd később Párizsban élt. Párizsban töltött ideje alatt fontos szerepet játszott a Nemzetközi Munkásközösség vagyis az I.Internacionálé nevű szocialista csoport létrehozásában. Felvette társa nevét, az orosz forradalmárét, Ossip Zetkinét, akitől két fia volt. Később hozzáment Georg Friedrich Zundelhez, a híres művészhez, akinek 1899-től 1928-ig volt a neje.

Az SDP-ben Zetkin és nagyon közeli barátja és elvtársa, Rosa Luxemburg voltak a fő figurái a szélsőbaloldali forradalmi szárnynak. Vele együtt támadta Eduard Bernstein revizionista nézeteit.

Zetkint érdekelték a nők politikai jogai, harcolt az egyenlő lehetőségekért és a nők választójogáért. Ő a megalapítója a szociáldemokrata női mozgalomnak Németországban. 1891-től 1917-ig ő szerkesztette az SDP nőknek szóló újságját, az „Egyenlőség"-et (Die Gleicheit). 1907-ben ő lett a vezetője az SDP újonnan alapult női tagozatának. Ő hozta létre az első nemzetközi nőnapot, 1911. március 8-án.

Az I. világháború alatt Zetkin, Karl Liebknecht, Rosa Luxemburg és egyéb befolyásos SDP párti politikusok visszautasították a párt „Burgfrieden" politikáját (vagyis azon szerződés betartását, melyet a kormánnyal írtak alá, és arról szólt, hogy tartózkodnak a háború alatt minden sztrájktól). Egyéb háborúellenes aktivistákkal együtt Zetkin rendezett egy nemzetközi szocialista női háborúellenes konferenciát Berlinben 1915-ben. Háborúellenes nézeteiért többször letartóztatták a háború alatt.

1916-ban Zetkin egyik volt a Spartacus Liga és a Független Német Szociáldemokrata Párt (USDP) alapítóinak. A párt 1917-ben levált anyapártjáról, az SDP-ről, a háború mellett kialakított nézetei miatt. 1919 januárjában az előző év novemberi német forradalom után megalapult a Német Kommunista Párt (KDP), melyhez Zetkin is csatlakozott, és képviselte a pártot 1920-től 1933-ig a Reichstagban. Interjút készített Leninnel a nőket érintő kérdésekről, melynek itt található meg, angolul:[1].

1924-ig Zetkin a KDP Központi Irodájának tagja volt, 1927-től 1929-ig pedig a párt Központi Bizottságának tagja. 1921és 1933 között a III. internacionálé vagyis Komintern végrehajtóbizottságának tagja volt. 1925-ben a német baloldali szolidaritási szervezet, a „Vörös segély" (Rote Hilfe) elnökévé választották. 1932 augusztusában a Reichstag rangidős házelnökeként felszólította az embereket, hogy harcoljanak a nemzeti szocializmus ellen.

Mikor Adolf Hitler és a Német Nemzetiszocialista Munkáspárt hatalomra kerültek, a Német Kommunista Pártot kitiltották a Reichstagból a Reichstagi tűz után, 1933-ban. Zetkin, ezúttal utoljára, száműzetésbe vonult, ezúttal a Szovjetunióba. Moszkva közelében, Archangelszkojéban halt meg 1933. június 20.-án, közel 76 évesen. Moszkvában temették el, a Kreml fala mellé.

## [szerkesztés] Egyéb olvasnivalók a témában

- Clara Zetkin: Selected Writing, Clara Zetkin, 1991 ISBN: 0717806111
- Clara Zetkin as a Socialist Speaker Dorothea Reetz, 1987 ISBN: 0717806499
- On the History of the German Working Class Women's Movement Clara Zetkin, Alan Freeman (introduction) ISBN: 0745304532

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

- Clara Zetkin at Spartacus Educational (biography, extracts)
- Zetkin at marxists.org (biography, some writings, links)
- Clara Zetkin- The Socialist Feminist; essay by Mike Lommen

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../c/l/a/Clara_Zetkin_4824.html"

Kategória: Német politikusok

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Deutsch
- Español
- Eesti
- فارسی
- Français
- Kurdî / كوردي
- Lietuvių
- Norsk (nynorsk)
- Norsk (bokmål)
- Русский
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Svenska
- 中文