# Albánia

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Az Albán Köztársaság vagy Albánia (albánul: Republika e Shqipërisë vagy Shqipëria, jelentése Sasok földje) Délkelet-Európában, a Balkán-félszigeten fekszik. Északon Montenegró (172 km), északkeleten Szerbia (115 km), keleten Macedónia (151 km), délkeleten és délen Görögország (282 km), délnyugaton a Jón-tenger, nyugaton pedig az Adriai-tenger határolja. Partvonalának teljes hossza 362 km.

Albán Köztársaság
Republika e Shqipërisë

(Albánia zászlaja) | (Albánia címere)

mottó : Feja e Shqiptarit ёshtё Shqiptaria
Hivatalos nyelv | albán, görög
Főváros | Tirana (Tiranë)
Elnök | Alfred Moisiu
Miniszterelnök | Sali Berisha
Terület - teljes - % víz | 152. 28 748 km² 4,7%
Népesség - teljes(2006) - Népsűrűség | 131. 3 581 655 124/km²
Függetlenség - dátuma | Az Oszmán Birodalomtól 1912. november 28.
Pénznem | Lek (`ALL`)
Időzóna | UTC +2
Nemzeti himnusz | Hymni i Flamurit
TLD | .al
Hívószám | +`355`

Montenegró Koszovó Macedónia Görögország Olaszo.
TIRANA
Kukës
Shkodër
•
Lezhë
Peshkopi
Durrës
•
Kavajë
Elbasan
•
Lushnjë
•
Pogradec
•
Fier
•
Berat
Korçë
Vlorë
Tepelenë
•
Gjirokastër
Sarandë
Butrint
Adriai-tenger
Jón-tenger
Jezercë (2694m)
Korab (2751m)
térkép szerkesztése

## [szerkesztés] Földrajza, természeti környezete

Szócikk: Albánia földrajza

### [szerkesztés] Domborzata

Az Adriai-tenger partján fekvő ország nagy része hegyvidék, de a partvidéken hullámos dombságokat és síkságokat is találunk. A legmagasabb hegycsúcsa a Korab, 2 764 méter magas.

### [szerkesztés] Vízrajza

  Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

### [szerkesztés] Éghajlata

Az ország éghajlata leginkább kontinentális, hideg telekkel és meleg nyarakkal. A tengerparti sáv azonban mediterrán enyhe telekkel és meleg száraz nyarakkal.

### [szerkesztés] Növény - és állatvilága

  Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

## [szerkesztés] Történelme

  Fő szócikk: Albánia történelme

Albánia mai lakóinak feltételezett ősei, az illírek a bronzkor végén telepedtek le a Balkán-félsziget nyugati vidékein. Több kisebb-nagyobb királyságot alapítottak, a tengerparti sávban pedig görög kolóniák létesültek. A Kr. e. 2. századtól Illyricum néven római provincia része lett a terület. A barbárok dúlásait követően a 9–14. században egymást váltották a szkipetárok (sasfiókok) urai: a Bizánci Birodalom, a Bolgár Fejedelemség, a Dukljai Fejedelemség, a Velencei Köztársaság, az Epiruszi Despotátus stb. Albániát Kasztrióta György negyedszázados ellenállásának köszönhetően csak 1501-ben hódította meg végleg az Oszmán Birodalom. Uralmuk alatt a lakosság nagy része iszlamizálódott, és a feudális viszonyok konzerválásával Európa sereghajtója lett. A 19. század végén feltámadt albán nemzeti mozgalmakat (pl. Prizreni Liga) a Porta sorra leverte, de az első balkáni háború után, 1912. november 28-án Albánia függetlenné vált.

A nagyhatalmak által albán királlyá kinevezett Wied herceg féléves uralkodás után anarchiában hagyta magára országát. Az első világháború során a szomszédos hatalmak megszállták az országot, csak az 1920-as Lushnjë-i Kongresszus mondta ki ismét Albánia függetlenségét. A belpolitika színpadán mindinkább előtérbe került a konzervatív nézetű Amet Zogu, aki 1925-ben az ország teljhatalmú elnöke lett, majd 1928-ban I. Zog néven Albánia királyává koronáztatta magát. Az olasz befolyás egyre nagyobb lett, 1939-ben Mussolini csapatai lerohanták Albániát. 1943-ban német megszállás alá került az ország, de az Enver Hoxha vezette kommunista partizánok 1944 végére felszabadították az országot. Kezdetét vette Albánia egyik legsötétebb korszaka, a diktatórikus Hoxha sztálinista, izolacionista politikája alatt. Albánia mind a nyugati, mind a keleti blokktól elszigetelődött, az ország gazdasága és infrastruktúrája évtizedekkel maradt el az európai országokéitól. 1985-ös halálát követően utódai lassan nyitottak a külvilág felé, és 1991-ben kikiáltották a köztársaságot, megtartották az első szabad választásokat. A demokratikus fordulattal, ha kisebb-nagyobb fennakadásokkal is, de az ország elindult a NATO és az Európai Unió felé vezető úton.

## [szerkesztés] Államszervezet és közigazgatás

  Fő szócikk: Albánia államszervezete és közigazgatása

Albánia többpárti képviseleti demokrácián alapuló parlamentáris köztársaság. A kormány feje a miniszterelnök, az államfő a köztársasági elnök. A törvényhozó hatalmat a nemzetgyűlés (kuvend) testesíti meg, a végrehajtó hatalom az államfő és a kormányzat kezében van. A többpártrendszer 1991-es bevezetése óta a politikai élet alapvetően kétpólusú, a kormányrudat hol a konzervatív Albánia Demokratikus Pártja, hol a baloldali Albánia Szocialista Pártja ragadja meg.

A száznegyven tagú nemzetgyűlés az ország törvényhozó testülete. Tagjai a négyévente megtartandó nemzetgyűlési választások során jutnak mandátumukhoz. A köztársasági elnök személyéről titkos szavazással a nemzetgyűlés tagjainak kétharmados többsége dönt. A köztársaság kormánya, azaz a minisztertanács vezetője a köztársasági elnök által kijelölt miniszterelnök. Az albán igazságszolgáltatás fórumai az Alkotmánybíróság, a Legfelsőbb Bíróság, a fellebbviteli és a kerületi bíróságok.

Az ország tizenkét megyére, ezek harminchat kerületre oszlanak. Emellett Albánia egyetlen megyei jogú városa Tirana. A megyei közigazgatás élén a választott megyei tanácsok, illetve a kormány által kinevezett prefektusok állnak. A kerületek igazgatási feladatait a helyi önkormányzat és a települési vezetők közül választott kerületi kormányzó látja el. Albánia közigazgatási beosztásában az alábbi táblázat igazít el:

| Megye | Kerület | Megye- és kerületszékhely | Térkép |  | Megye | Kerület | Megye- és kerületszékhely
--- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | ---
1 | Berat | Berat | Berat |  | 7 | Korçë | Devoll | Bilisht
Kuçovë | Kuçovë | Kolonjë | Ersekë
Skrapar | Çorovodë | Korçë | Korçë
2 | Dibër | Bulqizë | Bulqizë | Pogradec | Pogradec
Dibër | Peshkopi | 8 | Kukës | Has | Krumë
Mat | Burrel | Kukës | Kukës
3 | Durrës | Durrës | Durrës | Tropojë | Bajram Curri
Krujë | Krujë | 9 | Lezhë | Kurbin | Laç
4 | Elbasan | Elbasan | Elbasan | Lezhë | Lezhë
Gramsh | Gramsh | Mirditë | Rrëshen
Librazhd | Librazhd | 10 | Shkodër | Malësi e Madhe | Koplik
Pëqin | Pëqin | Pukë | Pukë
5 | Fier | Fier | Fier | Shkodër | Shkodër
Lushnjë | Lushnjë | 11 | Tiranë | Kavajë | Kavajë
Mallakastër | Ballsh | Tiranë | Tirana
6 | Gjirokastër | Gjirokastër | Gjirokastër | 12 | Vlorë | Delvinë | Delvinë
Përmet | Përmet | Sarandë | Sarandë
Tepelenë | Tepelenë | Vlorë | Vlorë

Lásd még: Albánia városai, Albánia hadereje

## [szerkesztés] Gazdasága

Szócikk: Albánia gazdasága

A hegyvidéken a juh- és kecsketenyésztés a fő foglalkozás. Az alacsonyabban fekvő tájakon főként búza, kukorica és olajbogyó terem. Főbb ásványkincsei a barnakőszén, a kőolaj, a króm, a vas és a réz.

Albánia egyike Európa legszegényebb országainak, a kereső népesség fele a mezőgazdaságban dolgozik, egyötöde pedig külföldön. A munkanélküliség és a korrupció magas, a szervezett bűnözés is nagy problémát jelent.

Az ország szinte semmit sem exportál, viszont sok az import Görögországból és Olaszországból. Az importra a pénz a segélyekből, és a külföldön dolgozó albánok hazajuttatott pénzéből származik. Ez a görögöknek és az olaszoknak is jó üzlet. Görögország - nem hivatalosan - szintén pénzt csinál abból, hogy vízumokat ad el albán állampolgároknak, akik egyébként nem utazhatnak szabadon külföldre.

## [szerkesztés] Népessége,lakossága

Szócikk: Albánia demográfiája

### [szerkesztés] Általános adatok

  Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

### [szerkesztés] Legnépesebb városok

Az 520 ezres lakosságú Tirana (Tiranë) mellett legjelentősebb városai Durrës, Elbasan, Shkodër, Vlorë és Korçë.

### [szerkesztés] Nyelvi és felekezeti összetétel

A lakosság 95%-a albán nemzetiségű (2005), ezen belül is megkülönböztetendőek a Shkumbini folyótól északra élő gégek, és az attól délre élő toszkok. A görög kisebbség 3%-nyi (2005), ennél jóval kevesebb a szerb, a montenegrói és az aromun. Sok albán él kisebbségben a szomszédos Koszovóban (1 800 000 fő), Macedóniában (700 000) és Görögországban (120 000, becslés). A 15. században a törökök elől menekülve nagyszámú albán telepedett le Dél-Itália egyes tartományaiban, nyelvüket, sajátos zárványkultúrájukat mindmáig őrzik (önelnevezésük szerint ők az arbëreshek).

Albánia hivatalos nyelve az albán toszk dialektusa, néhol a görög nyelvet is beszélik.

A középkorban az albán népesség felekezetileg is megoszlott: a gegek a római katolikus, míg a toszkok a görögkeleti felekezethez tartoztak. Az oszmán hódoltsággal a toszkok nagy része szunnita muzulmán lett, de mára a gegek egyes csoportjai is muzulmán hitre tértek. A 20. század elején, a több évszázados török fennhatóság örökségeként Albánia lakosságának 70%-a muzulmán volt. A pártállami egyházüldözés folyományaként (Albánia a Föld egyetlen hivatalosan is ateista állama volt) napjainkra, nem hivatalos becslések szerint, a lakosság jelentős része ateista lett. A rendszerváltást követő időszak népszámlálásai szerint a meglehetősen szekularizált lakosság mindössze 40%-a sorolta önmagát bármely felekezetbe: 20%-uk görögkeletinek, 10-10%-uk pedig római katolikusnak, illetve muzulmánnak vallotta magát.

### [szerkesztés] Szociális rendszer

  Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

## [szerkesztés] Oktatási rendszer és kultúra

Fő szócikk: Albán kultúra

### [szerkesztés] Iskolarendszer

  Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

### [szerkesztés] Kulturális intézmények

könyvtárak, múzeumok, színházak, zene és tánc intézményei

  Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

### [szerkesztés] Művészetek

A középkorban és az újkorban jelentősnek mondható albán képzőművészet, zene vagy szépirodalom nem alakult ki, jobbára a görögkeleti egyházhoz kötődő ikon- és falfestészet, szakrális irodalom keretein belül maradt. A 19–20. század fordulóján kibontakozó, nemzeti mozgalom hozta magával a magasművészetek albániai kibontakozását is.

- Építészet
- Képzőművészetek
- Irodalom
- Filmművészet
- Zene

  Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

Az albánok (saját nyelvükön shqiptarë) az indoeurópai albán nyelvet beszélő nép tagjai. Eredetük kérdései mindmáig vita tárgyát képezik a nyelvészek és a történettudósok körében, de az illír–albán kontinuitáselmélet a legelfogadottabb. Alapvetően két, nyelvében és kultúrájában is elkülönülő csoportra oszthatók: a közép-albániai Shkumbin folyótól északra a gegek, délre pedig a toszkok élnek. Hagyományosan törzsekre, ezek pedig vérségi nemzetségekbe oszlanak, illetve oszlottak. Társadalmuk a legutóbbi időig erősen patriarchális jellegű, férfiközpontú volt, és elevenen éltek olyan ősi jogszokások, mint a vérbosszú, a vendégbarátság stb. A hegyvidékek népei hagyományosan transzhumáló állattartással (juh, kecske), esetleg erdőgazdálkodással foglalkoztak, az alföldi népesség városokba tömörülve folytatott földműves- vagy kereskedelmi tevékenységet, emellett messze földön híresek voltak az albán takácsok, fafaragók, ötvösök, fegyverművesek munkái.

## [szerkesztés] Ünnepnapok

Dátum | Magyar név | Albán név | Megjegyzés
--- | --- | --- | ---
január 1. és2. | Újév | Viti i Ri |
- | Kis Bajram | Bajrami i Vogël | dátum változó, al-Eid saghir az iszlám országokban
március 7. | Tanárok napja | Dita e Mësuesve | nem hivatalos
március 8. | Anyák napja | Dita e Nënës | nem hivatalos
március 22. | Nevruz nap | Nevruz |
április 20. | Katolikus húsvét | Pashkët Katolike |
április 27. | Görögkeleti húsvét | Pashkët Ortodokse |
május 1. | Májusnap | Një Maji |
október 19. | Teréz anya napja | Dita e Nënë Terezës | hivatalos nemzeti ünnep
- | Nagy Bajram | Bajrami Madh | dátum változó, Eid-ul-Adhaaz iszlám országokban
november 28. | Függetlenség napja | Dita e Pavarësisë |
november 29. | Felszabadulás napja | Dita e Çlirimit |
december 25. | Karácsony | Krishtlindje |

## [szerkesztés] Egyéb témák

- Albánia távközlése
- Albánia közlekedése
- Albánia külkapcsolatai

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

- Az albán elnök honlapja
- Az albán parlament honlapja
- Az Albán Statisztikai Hivatal honlapja
- Utazási információk és útikönyv Albániáról, magyarul
- Albánia térképe
- Albanian Forum

Európai országok
| Dél-Európa: Andorra | Málta1 | Olaszország1 | Portugália1,2 | Spanyolország1,2| San Marino | Vatikán
| Délkelet-Európa: Albánia | Bosznia és Hercegovina | Bulgária | Ciprus3 | Görögország1 | Horvátország | Macedónia | Montenegró | Szerbia | Törökország4
| Észak-Európa: Dánia1,2 | Észtország1 | Finnország1 | Izland | Lettország1 | Litvánia1 | Norvégia2 | Svédország1
| Kelet-Európa: Azerbajdzsán4 | Fehéroroszország | Grúzia4 | Kazahsztán4 | Moldova | Oroszország4 | Ukrajna
| Közép-Európa: Ausztria1 | Csehország1 | Lengyelország1 | Liechtenstein | Magyarország1 | Németország1 | Románia | Svájc | Szlovákia1 | Szlovénia1
| Nyugat-Európa: Belgium1 | Egyesült Királyság1,2 | Franciaország1,2 | Hollandia1,2 | Írország1 | Luxemburg1 | Monaco
1 Az Európai Unió tagja 2 Európán kívüli területtel is rendelkezik 3 Földrajzilag Ázsiához tartozik, de az Európai Unió tagja 4 Földrajzilag a területe nagyobb vagy döntő része Ázsiához tartozik
Függő területek: Akrotiri és Dekélia | Åland | Athosz-hegy | Feröer | Gibraltár | Guernsey (Alderney) | Jersey | Man-sziget | Plaza de soberanía
Vitatott státusú területek: Abházia | Dél-Oszétia | Észak-Ciprus | Hegyi-Karabah | Nahicseván | Dnyeszter Menti Köztársaság

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../a/l/b/Alb%C3%A1nia.html"

Kategóriák: Szakaszcsonkok | Albánia

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Afrikaans
- Alemannisch
- Aragonés
- Anglo Saxon
- العربية
- Asturianu
- Беларуская
- Български
- বাংলা
- Brezhoneg
- Bosanski
- Català
- ᏣᎳᎩ
- Česky
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- فارسی
- Suomi
- Võro
- Føroyskt
- Français
- Furlan
- Frysk
- Gaeilge
- Gàidhlig
- Galego
- עברית
- हिन्दी
- Hrvatski
- Krèyol ayisyen
- Հայերեն
- Interlingua
- Bahasa Indonesia
- Ido
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- ქართული
- ភាសាខ្មែរ
- 한국어
- Kurdî / كوردي
- Kernewek
- Latina
- Lëtzebuergesch
- Limburgs
- Lietuvių
- Latviešu
- Malagasy
- Македонски
- Bahasa Melayu
- Malti
- Ekakairũ Naoero
- Plattdüütsch
- नेपाली
- Nederlands
- Norsk (nynorsk)
- Norsk (bokmål)
- Occitan
- Kapampangan
- Deitsch
- Polski
- پښتو
- Português
- Runa Simi
- Romani
- Română
- Armâneashti
- Русский
- संस्कृत
- Sicilianu
- Sámegiella
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Shqip
- Српски / Srpski
- Svenska
- ไทย
- Tagalog
- Türkçe
- Удмурт
- Oyghurque
- Українська
- Tiếng Việt
- Volapük
- 中文
- Bân-lâm-gú
- 粵語