# Egán Ede

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Egán Ede (Csáktornya /ma: Čakovec, Horvátország/, 1851. július 3. – Szerednye mellett, 1901. szeptember 20.): mezőgazdasági szakember, kultúrpolitikus és gazdálkodó. Édesapja Edward Egan Írországból menekült Magyarországra. Magyarországi uradalmakban betöltött jószágigazgatói tevékenysége után édesapja megvásárolta a Vas vasmegyei borostyánkői uradalmat 1865-ben Batthyány Gusztávtól. Egán Ede középiskoláinak elvégzése után két éven át egy szászországi birtokon gyakornokoskodott. A bécsi mezőgazdasági főiskolán és a hallei egyetemen tanult. Több német-, cseh- és magyarországi gazdaságban – köztük apja borostyánkői uradalmában – tevékenykedett. 1883-tól mint a kezdeményezésére szervezett Országos Tejgazdasági Felügyelőség vezetője elősegítette a magyarországi tejgazdaság és sajtipar fellendülését, majd a ruszin (rutén) nemzetiségi mozgalmak és szegényparaszt megmozdulások leszerelésére az állattenyésztés és a havasi tejgazdaságok fejlesztésének programjával kidolgozta az ún. hegyvidéki akció-tervet. 1897-től mint a hegyvidéki kirendeltség mininiszteri biztosa a kisparaszti gazdaságok bizonyos mértékű megsegítését kezdeményezte, de antiszemita politikát folytatott és fellépett a Kárpátalján élő zsidók gazdasági korlátozásainak követetésével is. A Galíciából növekvő zsidó bearamlás nem kedvezett a ruszin mezőgazdaság fellendítésében. Az akció „kulturális” programjával a ruszinok részbeni elmagyarosítását kívánta elérni, a görög katolikus vallásuk megtartásával. Számos cikke és tanulmánya jelent meg a hazai és külföldi szaklapokban. Szorgalmazta a tejszövetkezetek létrehozását Budapesten, s kidolgozta a budapesti központi tejcsarnok alapszabály-tervezetét. Sokat tett az erdélyi és kelet-magyarországi szarvasmarhatenyésztés és tejgazdálkodás fellendítéséért is. 1901. szeptember 20-án Ungvárról Munkács felé Szerednye község mellett merénylet áldozata lett. A családi sírboltban temették el, a Vas vármegyei Borostyánkő községben.

Az Egán család sírja

Egán Ede halála után, bár a hegyvidéki akció tovább folytatódott, csakhamar "egy szürke hivatal léleknélküli adminisztrációs munkásságáig süllyedt", így nem is érhette el célját, nem tudott gyökeres változást előidézni a ruszinság helyzetében. Ám az a tény, hogy az akció lelkét adó szakembernek máig oly gyakran emlegetjük a nevét, jelzi, hogy valójában mit jelentett munkássága az itt élőknek.

Ugyancsak az elismerés jele, hogy nem sokkal halála után emlékművet állítottak az őt ért tragédia helyszínén (Börvingesen). Az emlékmű a 20. század viharai során elpusztult ugyan, ám a rendszerváltás után újat emeltek az Ungvárt Munkáccsal összekötő autóút mentén, nem messze az eredeti emlékjel helyétől. A ruszinok mai napig nagy tiszetelettel emlékeznek Egán Ede munkásságára.

## [szerkesztés] Cikkei

- M. Magyarország tejgazdasági termelése és kereskedésének mai helyzete (Bp., 1885);
- Tejszövetkezeti alapszabályminta (Bp., 1886).
- Irod. E. E. (Köztelek, 1901. 75. sz.)

Értekezés a Budapesten szövetkezeti alapon létesítendõ Központi Tejcsarnok tárgyában. Bp. 1883.; Magyarország tejgazdasági termelésének és kereskedésének mai helyzete. Bp. 1885.; A tejgazdaság fontossága Erdély marhatenyésztési viszonyainak fejlesztésére. Kolozsvár, 1887.; Az erdélyi szarvasmarhatenyésztés feladatai. Kolozsvár, 1890.; Landwirtschaftlische Skizzen aus Ungarn. Berlin, 1898.; A hegyvidéki földmûvelõ nép közgazdasági helyzetének javítását célzó állami akció ügyében ... jelentés. Bp. 1900. Irod.

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../e/g/%C3%A1/Eg%C3%A1n_Ede_0489.html"

Kategória: Magyar mezőgazdászok

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés