# Cífer

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Cífer (szlovákul Cífer, korábban Biksárd) község Szlovákiában a Nagyszombati kerületben a Nagyszombati járásban. 2001-ben 3806 lakosából 3753 szlovák volt.

Cífer helye Szlovákiában

## [szerkesztés] Fekvése

Nagyszombattól 10 km-re délnyugatra fekszik, Dajta és Pusztapát tartozik hozzá.

## [szerkesztés] Története

A múlt század 60-as és 70-es éveiben feltárt régészeti leletek tanúsága szerint a község területén a korai kőkorszaktól kezdve éltek emberek. A korai korszak legjelentősebb emléke az a kisméretű nőalakot ábrázoló agyagszobor, mely egyedülálló egész Közép-Európában. Az újkőkor időszakából mintegy 300 tárgy került elő, melyek itteni emberi településre utalnak. A korai bronzkorból öt csontvázas sír került elő az i. e. 2. évezred időszakából. A leletek alapján feltételezhező, hogy a település a késő vaskorig folyamatosan lakott volt. Egyebek mellett a kerámiatárgyak változatos formái kerültek elő ebből a korszakból. A későbbi korból főként a kelták hagyták itt névjegyüket. A római korban e területen főként germán törzsek laktak, településüknek gazdag leletei kerültek elő. Ugyancsak megtalálhatók voltak a 6. század elején érkezett szláv törzsek településének nyomai. A falu legelső írásos említése 1291-ből az esztergomi káptalan okleveléből származik, melyben az elefánti uradalom felosztásról rendelkezik. Egy 1322-es oklevél újabb adatokat tartalmaz az elefánti nemesek birtokairól, melyek között Cífer is szerepel. Később a pozsonyi váruradalom részeként említik. A község Szent Mihály temploma ekkor már állt, valószínűleg a 13. század második felében épült. Később ez a templom elpusztult és újat kellett építeni helyette. 1529-ben a Bécs körül portyázó török sereg fosztotta ki a falut, később is érték török rajtaütések. A 16. században délről a török elől menekülő horvát népcsoportok érkeztek a községbe. A Bocskai-szabadságharc alatt a falu majdnem elnéptelenedett a hadak pusztításai miatt, 1605-ben csak két háza állt. 1638. március 12-én egy tűzvészben porig égett a település. A 18. század második felére a település kiheverte a korábbi megpróbáltatásokat. Lakói mezőgazdasággal, kereskedelemmel, pálinkafőzéssel, kézművességgel foglalkoztak. Nagyszámú zsidó is élt a községben, akiknek saját zsinagógájuk és iskolájuk volt. A katolikus iskola 1827-ben létesült. 1837 és 1846 között megépült a Pozsony-Nagyszombat-Szered lóvasút, amely érintette Cífert is. A század végén a Felső-majorban szeszfőzde működött. 1910-ben 1827, többségben szlovák lakosa volt, jelentős magyar kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Pozsony vármegye Nagyszombati járásához tartozott.

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

- Hivatalos oldal
- Községinfó
- Cífer Szlovákia térképén

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../c/%C3%AD/f/C%C3%ADfer.html"

Kategória: Szlovákia települései

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- Deutsch
- English
- 日本語
- Slovenčina