# Bukázó sas

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

? Bukázó sas Státusz: nem veszélyeztetett
Rendszertan

Ország: | Állatok (Animalia)
Törzs: | Gerinchúrosok (Chordata)
Osztály: | Madarak (Aves)
Rend: | Vágómadár-alakúak (Accipitriformes)
Család: | Vágómadárfélék (Accipitridae)
Alcsalád: | Kígyászölyvfélék (Circaetinae)
Nem: | Terathopius
Faj: | T. ecauatus

Tudományos név
Terathopius ecaudatus Daudin, 1800
A bukázó sas elterjedési területe

A bukázó sas (Terathopius ecaudatus) a vágómadár-alakúak rendjébe, ezen belül a vágómadárfélék családjába tartozó, rokonai közül meglehetősen színes külsejével kitűnő afrikai ragadozómadár.

## [szerkesztés] Élőhely

A bukázó sas általánosan elterjedt Afrika szavannáin és gyérebb erdőségeiben, a Szaharától délre, kivéve a dél-afrikai térséget. A sűrű trópusi esőerdőket és a túlzottan nyílt síkságokat kerüli.

## [szerkesztés] Megjelenés

Napozó hím bukázó sas

A faj különlegessége a sasok és rokonaik körében ritka, különösen a hímek esetében színes tollazat. Ez alapvetően kékesfekete, de a hát és az összetéveszthetetlenül rövid farok barna, a szárnyak felső része világosszürke, míg az evezőtollak fehéres színezetűek, végeik pedig feketés színű. A szárny alsó felülete fehér. Mindehhez élénkpiros arcrész, illetve fakóbb, fekete hegyű, kampós csőr és lábak tartoznak. A tojók némileg egyhangúbb külsővel rendelkeznek: egész szárnyuk barna és szürke. A fiókák egyszínű világosbarnák, és csak ivarérett korukra nyerik el szüleik színezetét.

A bukázó sas testhossza 80-85 centiméter, szárnyfesztávolsága 170-180 centiméter között mozog. Testtömege az 1,8-3 kilogrammot is elérheti. A tojók némileg nagyobbak párjaiknál.

## [szerkesztés] Életmód

A többi sashoz hasonlóan ez a madár is nappal aktív, és főleg hússal táplálkozik. Zsákmányát elsősorban kisebb állatok (emlősök, hüllők, madarak, rovarok) és dögök képezik. Vadászat közben mutatott rendkívüli manőverezőképességéről, amely a gyorsabb madarak elfogására is alkalmassá teszi, kapta magyar nevét.

## [szerkesztés] Szaporodás

A fiatal bukázó sas 7 éves koráig barna tollazatot visel

A bukázó sas monogám faj, párjával minden évben látványos, akrobatikus násztáncot lejt a levegőben. A költési időszak a hatalmas elterjedési területen változó időpontban érkezik el. A gallyakból összerótt, sziklán vagy faágon épült fészekbe egyetlen tojás kerül, amely körülbelül 55 nap után kel ki. A tojó ezalatt végig a fészken ül, míg párja gondoskodik az etetéséről. A gyámoltalan, vak utódot mindkét szülő eteti. A kicsiny 95-120 napig marad a fészekben, de még kirepülése után mintegy 4 hónapon át a szüleivel marad. A hosszú életű, átlagosan 20-25, de fogságban akár 40 évig is elélő bukázó sas meglehetősen későn, 7 évesen éri el az ivarérettséget. Ehhez a fiókák meglehetősen alacsony (alig 2%-os) túlélési aránya is párosul, így aztán a madár nem mondható túlzottan szaporának.

## [szerkesztés] Védettség

A bukázó sas meglehetősen elterjedt madárfaj, a Természetvédelmi Világszövetség ezért jó kilátásúnak minősíti. A faj szerepel a CITES II. függelékében.

## [szerkesztés] Rokonai

A magyar nyelvben körülbelül 60, egymással nem különösebben közeli rokonságban álló fajt illeti meg a sas elnevezés. A bukázó sas a Teratophius nem egyetlen tagja. Rokonai a különféle kígyászölyvek.

## [szerkesztés] Források

A Wikimedia Commons tartalmaz Bukázó sas témájú médiaállományokat.

- Hermann Heinzel - Richard Fitter - John Parslow: Európa madarai (ISBN 9635451946)
- A Természetvédelmi Világszövetség Vörös Listájának adatlapja
- Oiseaux.net (francia)
- South Africa Birds (angol)
- A Krüger Nemzeti Park honlapja

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../b/u/k/Buk%C3%A1z%C3%B3_sas.html"

Kategória: Vágómadár-alakúak

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- Afrikaans
- Deutsch
- English
- 日本語