# Beszterce-Naszód vármegye

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Beszterce-Naszód vármegye (1910)
Székhely | Beszterce
Terület | 4167 km²
Népesség | 127 843
Nemzetiségek | 67% román 32% szász 5% magyar

Beszterce-Naszód vármegye közigazgatási egység az egykori Magyar Királyság területén.

## [szerkesztés] Földrajza

Beszterce-Naszód vármegye az egykori Magyar Királyság erdélyi részének legészakibb megyéje. Határai északon Máramaros vármegye, keleten Szucsáva (románul Suceava) megye, délen Maros és Kolozs vármegye. Területe 4014·35 km2. Erdély leghegyesebb megyéinek egyike; az észak-kelet - dél-nyugati irányban hasító Nagy-Szamos és Beszterce folyók völgyei hegyrendszereit három csoportra osztják. A Nagy-Szamos völgyétől északra emelkedő hegycsoport az erdélyi északi határhegységnek Radnai-havasok néven ismert tagja. E hegység főgerince Beszterce-Naszód vármegye északi részén részben határán vonul végig és főcsúcsai a megye területén a Batrina (1713 m), Vurvu Repede (2077 m), Nagy-Pietrosz (2303 m), V. Puzdreloru (2191 m) és Ünő-kő (2280 m.). Nyugat felé a Romuli hágó (877 m) választja el a megye észak-nyugati szögletében emelkedő Cibles-hegységtől (1842 m), dél felé ágai hirtelen ereszkednek a Nagy-Szamos völgye felé melynek forrásvidéke felett az 1257 méter magas Radnai hágó a Borgói-hegységtől választja el; ez az 1932 m magas V. Omulujtól kezdve délnek csap s a Nagy-Szamos és Beszteree völgyei közt ágazik szét, magassága 1300-1400 m. Nyugat felé utolsó magas csúcsa a Henyul (1614 m.).

A Beszterce völgyétől és a Dorna vízrendszerétől elválasztó Borgói szorostól délre szintén tetemes magasságra emelkedő Kelemen-havasok (Pietrosz 2102 m, Sztrunyóra 1994 m) már az erdélyi trachitláncolat tagja s mint ilyen lényegesen különbözik a többnyire kristályos kőzetekből álló Borgói és Radnai csoporttól. A Kelemen-havasok végső ágai Besztercénél a Beszterce folyó magas fekvésű (3-500 m.) völgyére ereszkednek, ezen túl a Nagy-Szamosig halmos vidék terül el mely a Viráni-kőben (741 m) kulminál. Lapály a megyében sehol nincs, völgyei is meglehetős keskenyek de földmívelésre, sőt alsóbb részeikben szőllőtermelésre is alkalmasak; a hegységeket óriás kiterjedésű erdőségek borítják, a legmagasabb gerinceken pedig terjedelmes havasi legelők vannak. Beszterce folyóvizei a Dornán és nehány mellékvizén, valamint a határt képező Aranyos-Besztercén kivül melyek a Szeretbe ömlenek, mind a Nagy-Szamos adózói; ez több forrásból a Lopacsna hegy alatt fakad s számtalan hegyi zuhogóval gyarapodva délnyugati irányban hasítja a megyét; észak felől a Bajtort, Anyest, Kormáját, Rebrát, Szálvát és Zagrát bal felől az Ilvát és Lest veszi fel. A vele részben párhuzamos folyásu Beszterce a Kelemen-havasokban a Sztrunyóra alatt fakad, völgye az előbbinél szélesebb de magasabb fekvésü jobbról a Tiha, balról a Budak, Sajó és Dipse ömlik bele. E magas hegyek övezte megye éghajlata zord és hideg; legenyhébb a dél-nyugati részében ahol a völgyek mélyebbek és tágabbak. Beszterce évi közepes hőmérséklete 8·1°C. a július hőfoka 19·2 a januáré -4·6°C; a hőmérséklet szélsőségei 35·6 és -28·6°C. A hegyes vidéken jóval hidegebb a hőmérséklet a legmagasabb régiókban az évi közepes hőmérséklet alig több 4-5 foknál. A csapadék eloszlására is döntő befolyása van a hegyrendszernek; Besztercén 707 mm az évi átlaga, Naszódon már 855 mm, a hegységekben 1000 mm-en is túl emelkedik.

## [szerkesztés] Lakói

Lakosságának száma 1881-ben 95017 volt 1891-ben 104637; a tiz évi szaporulat 9685 lélek (10.1%). Egy km2-re csak 26 lélek esik Beszterce-Nászód tehát Máramaros és Hagita megyék után Erdély legritkábban lakott megyéi közé tartozik. A lakosok közt volt (1891) 4994 (4,8%) magyar 25268(32.0%) német (szász) és 70466 (67.2%;) román a magyarság melynek 10 évi szaporulata 1336 lélek (36·5%;) csak szórványosan lakik az románok közt míg a németek Naszód, Beszterce és Szász-Újfalu közt, továbbá Beszterce délnyugati szögletében nagy tömegben élnek. Hitfelekezet szerint volt 3337 rat. 58878 görög katólikus,12960 görög keleti, 22556 evangélikus és 4349 zsidó.

## [szerkesztés] Története

## [szerkesztés] Közigazgatás

A Magyar Királyság vármegyéi (1896)
Abaúj-Torna | Alsó-Fehér | Arad | Árva | Bács-Bodrog | Baranya | Bars | Békés | Bereg | Beszterce-Naszód | Bihar | Borsod | Brassó | Csanád | Csík | Csongrád | Esztergom | Fejér | Fogaras | Gömör-Kishont | Győr | Hajdú | Háromszék | Heves | Hont | Hunyad | Jász-Nagykun-Szolnok | Kis-Küküllő | Kolozs | Komárom | Krassó-Szörény | Liptó | Máramaros | Maros-Torda | Moson | Nagy-Küküllő | Nógrád | Nyitra | Pest-Pilis-Solt-Kiskun | Pozsony | Sáros | Somogy | Sopron | Szabolcs | Szatmár | Szeben | Szepes | Szilágy | Szolnok-Doboka | Temes | Tolna | Torda-Aranyos | Torontál | Trencsén | Turóc | Udvarhely | Ugocsa | Ung | Vas | Veszprém | Zala | Zemplén | Zólyom
Horvát-Szlavónország: Belovár-Kőrös | Lika-Krbava | Modrus-Fiume | Pozsega | Szerém | Varasd | Verőce | Zágráb

| Ez a magyar közigazgatási lap még csak csonk (azaz erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../b/e/s/Beszterce-Nasz%C3%B3d_v%C3%A1rmegye_3ba1.html"

Kategóriák: Csonkok (magyar közigazgatás) | Csonkok 2005 júliusából | A Magyar Királyság vármegyéi

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Italiano