# Berillium

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Lítium → Berillium → Bór
Be ↓ Mg
Teljes tábla

Általános
Név, vegyjel, rendszám | Berillium, Be, 4
Kategória | Alkáliföldfémek
Csoport, periódus, mező | 2 (IIA), 2, s
Sűrűség, keménység | 1848 kg/m3, 5,5
Megjelenés | szürkésfehér
Atomi jellemzők
Relatív atomtömeg | 9,01218 u
Atomsugár | 112 pm
Kovalens sugár | 90 pm
van der Waals sugár | ismeretlen
Elektronszerkezet | [He]2s2
e- energiaszintenként | 2, 2
Oxidációs állapotok (oxid) | 2 (amfoter)
Kristályszerkezet | hexagonális
Fizikai jellemzők
Halmazállapot / Mágnesség | szilárd / diamágneses
Olvadáspont | 1551,15 K (1278 °C)
Forráspont | 3243,15 K (2970 °C)
Moláris térfogat | 4,85 ·10-6 m3/mol
Párolgáshő | 292,40 kJ/mol
Olvadáshő | 12,20 kJ/mol
Gőznyomás | 4180 Pa
Hangsebesség | 13000 m/s
Egyéb
Elektronegativitás | 1,57 (Pauling skála)
Fajlagos hőkapacitás | 1825 J/(kg·K)
Elektromos vezetőképesség | 31,3 · 106/m Ω
Hővezetési képesség | 201 W/(m·K)
1. ionizációs potenciál | 899,5 kJ/mol
2. ionizációs potenciál | 1757,1 kJ/mol
3. ionizációs potenciál | 14848,7 kJ/mol
Legstabilabb izotópok

izo | T.E. | fel. idő | B.m. | B.E. (MeV) | B.t.
--- | --- | --- | --- | --- | ---
7Be | 0,000137% | {mest.} | 53,12 nap | e--befogás | 7Li
9Be | 100% | Be stabil 5 neutronnal
10Be | {nyomokban} | 1,51×106év | β- | 0,556 | 10B

A táblázatban SI mértékegységek szerepelnek. Ahol lehetséges, az adatok normálállapotra vonatkoznak. Az ezektől való eltérést egyértelműen jelezzük.

A berillium a periódusos rendszer egy kémiai eleme. Vegyjele Be, rendszáma 4. Az II. főcsoportba, az alkáliföldfémek közé tartozik. Szürkés színű, kis fajsúlyú, igen kemény, rideg fém, elsősorban ötvözetek keményítő anyagaként hasznosítják. Kémiai tulajdonságai leginkább az alumíniuméhoz hasonlíthatóak. Mérgező, két vegyértékű elem.

## [szerkesztés] Története

Nevét a berill (görög beryllos – zöld drágakő) nevű ásványról kapta, amelyben 1798-ban megtalálták. Egy időben glucíniumnak is hívták (a görög glykys, édes szóból), sóinak édes íze miatt. Louis Vauquelin fedezte fel 1798-ban berill ásványban és smaragdban. Először Friedrich Wöhlernek és A. B. Bussynak sikerült kivonnia 1828-ban berillium-kloridból kálium segítségével.

## [szerkesztés] Jellemzői

Olvadáspontja (1277 °C) és forráspontja (2770 °C) a legmagasabb az alkáliföldfémek között. Jó hővezető. Fémfényét megtartja a levegőn, felületén igen vékony védő oxidréteg képződik. Sósavban oldódik, oxidáló savak hidegen nem támadják meg - ellenáll akár a koncentrált salétromsavnak is. Alkálilúgok melegen oldják.

Vízben oldható vegyületei mérgezőek. A berillium az egyetlen a csoportjában, amely nem képez ionos kötést és kationt. A Be2+ ionnak annyira erős a polarizáló hatása, hogy még a legnehezebben polarizálható anionok elektronfelhőit is deformálja, kovalens kötést létesítve velük.

## [szerkesztés] Felhasználása

- a berillium-réz ötvözetet tulajdonságai miatt (jó hő- és elektromos vezetőképesség, nagy szilárdság és keménység, nem mágneses, korrózióálló) ponthegesztésnél elektródaként, rugókban, elektromos érintkezőkben alkalmazzák
- szilárdsága, kis fajsúlya miatt, és mert térfogata széles hőmérsékleti tartományban közel állandó, a berillium-réz ötvözetet felhasználják repülőgépekben, rakétákban, űrjárművekben és távközlési műholdakban
- vékony berillium-fóliát használnak a röntgendiagnosztikában a látható fénytartomány kiszűrésére
- röntgenlitográfiában használják integrált áramkörök sokszorosításához
- mivel a láncreakciók szempontjából igen fontos lassú neutronokat könnyen átengedi (neutronszűrő), nukleáris reaktorokban reflektorként és moderátor anyagként hasznosítják
- rendkívül rugalmas ötvözeteket képez, ezért felhasználják giroszkópok, órarugók, más gépalkatrészek alkotóelemeként
- a berillium-oxidot ott alkalmazzák, ahol fontos a jó hővezetés, keménység, magas olvadáspont, és elektromos szigetelés
- a berillium vegyületeit valamikor fénycsövekben használták, de a munkásokban fellépő berilliózis miatt áttértek más anyagok használatára.

## [szerkesztés] Előfordulása

Több mint 30 ásványban fordul elő, ezek közül a legfontosabbak a bertrandit, a berill, Be3Al2(Si6O18) és a krizoberill, BeOAl2O3. Ez utóbbi Brazíliában, az Urálban és Norvégiában található meg.

A drágakövek közül berilliumot tartalmaz az akvamarin és a smaragd. Az ipari mennyiségű berillium legfontosabb forrása a berill és bertrandit érc. Előállítása berillium-fluorid magnéziummal történő redukálásával történik. A fém-berillium 1957 óta hozzáférhető a kereskedelemben.

Izoláció

## [szerkesztés] Izotópjai

Berillium-érc

A berilliumnak egyetlen stabil izotópja van, a Be-9. A kozmikus eredetű Be-10 a Föld légkörében keletkezik, az oxigén- és nitrogénatomok kozmikus sugárzás általi hasításával. Mivel a berillium 5,5-ös pH szint alatt általában oldott formában van jelen, és az esővíz pH-ja 5-nél kisebb, kimosódik a légkörből és eljut a földfelszínre.

Ahogy a csapadék egyre lúgosabbá válik, a berillium kicsapódik az oldatból. A kozmikus eredetű Be-10 így felgyülemlik a talajszinten, ahol a viszonylag hosszú (1,5 millió év) felezési idő miatt sokáig tartózkodik, mielőtt B-10 (bór)-rá bomlik. A Be-10 izotópot és bomlástermékeit a talaj eróziójának, a málladékból történő talajképződésnek, a laterit talaj kialakulásának vizsgálatában használják, valamint a naptevékenység változásainak tanulmányozásában.

A Be-7 és Be-8 instabilitásának igen fontos kozmológiai következménye, hogy berilliumnál nehezebb elemek nem keletkeztek az ősrobbanáskor magfúzióval. Ráadásul, a berillium-8 magenergia-szintjei lehetővé teszik a szén keletkezését a csillagokban, ami az élet alapeleme.

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../b/e/r/Berillium.html"

Kategória: Alkáliföldfémek

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Afrikaans
- العربية
- Asturianu
- Български
- Bosanski
- Català
- Corsu
- Česky
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- Suomi
- Français
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Bahasa Indonesia
- Ido
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- Lojban
- 한국어
- Kurdî / كوردي
- Latina
- Lëtzebuergesch
- Lietuvių
- Latviešu
- Māori
- Македонски
- Bahasa Melayu
- Nederlands
- Norsk (nynorsk)
- Norsk (bokmål)
- Occitan
- Polski
- Português
- Русский
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Svenska
- ไทย
- Türkçe
- Oyghurque
- Українська
- O'zbek
- Tiếng Việt
- 中文
- 粵語