# A közlegelők tragédiája

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

A közlegelők tragédiája egy társadalmi csapda, ami az önérdek és a közjó konfliktusát mutatja be.

A csapdahelyzet a nevét Garrett Hardin The Tragedy of the Commons című cikkéből kapta. A cikkben egy angol közlegelő szerepel példaként, amely tíz tehenet tud eltartani és így mindegyik tehén tíz liter tejet ad. Az egyik gazda egyszer csak gondol egyet és kicsap még egy tehenet a legelőre. Ekkor egy-egy tehénnek már kevesebb fű jut, ezért mindegyik 10 helyett csupán 9 liter tejet ad -- de az a gazda, amelyik két tehenet legeltet, 10 helyett 18 liter tejhez jut. Ezt idővel észreveszi egy másik gazda és az is kicsap még egy tehenet a közlegelőre. Ekkor már minden tehén csak 8 liter tejet ad, de a két dezertőrnek fejenként 16 liter teje lesz. És így tovább, minden egyes gazda akkor jár jobban, ha mégegy tehenet hajt a legelőre. Azonban nemsokára már azok is az eredeti 10 liternél kevesebb tejet kapnak, akiknek két tehenük van. Végül, amikor már nyolc gazda tart két tehenet, a kéttehenes gazdák csak négy liter tejet kapnak az eredeti tízhez képest. (A kilencedik gazda már nem nyerne semmit egy második tehénnel.) Ennek ellenére, ha egy gazda úgy döntene, hogy visszavonja az egyik tehenét, rosszul járna.

A közlegelő mint erőforrás addig működik optimálisan, amíg minden felhasználó betartja a közös megegyezéssel megállapított szabályokat. Azonban ha egy szabályokat betartó szereplő döntési helyzetbe kerül, akkor számára bármely időpontban nyereségesebb a "dezertálás", mint a szabályok betartása -- miközben a szabályokat betartó többi szereplő számára egyénenként csak mérsékelten (esetenént alig érzékelhetően) romlik a helyzet. Végső soron a szereplők azáltal, hogy a közvetlen érdekeiknek megfelelően cselekednek, saját maguknak ártanak.

A közlegelő csapdahelyzet legismertebb gyakorlati példája a környezetvédelem illetve környezetszennyezés.

## [szerkesztés] Játékelméleti háttér

A közlegelők tragédiája egyfajta sokszereplős fogolydilemmának is tekinthető. A játékban csak akkor van Nash-egyensúly, ha mindenki (pontosabban a 10 gazdából bármelyik 8) verseng (két tehenet legeltet). Az egyszereplős fogolydilemmához hasonlóan itt is olyan az egyensúlyi helyzet, hogy minden egyes rosszabbul jár, mint ha a kooperatív stratégiát (az egy tehén legeltetését) választották volna.

## [szerkesztés] Lásd még

- A magánlegelők tragédiája (tragedy of the anticommons)

## [szerkesztés] Irodalom

- Garrett Hardin: The Tragedy of the Commons, Science, 1968
- Hankiss Elemér: Társadalmi csapdák, Magvető, Budapest, 1979

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

- Vida Gábor: A tudomány és a közlegelők tragédiája

| Ez a közgazdaságtani lap még csak csonk (azaz erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../a/_/k/A_k%C3%B6zlegel%C5%91k_trag%C3%A9di%C3%A1ja.html"

Kategóriák: Csonkok (közgazdaságtan) | Játékelmélet | Közgazdaságtan | Filozófia

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Deutsch
- Ελληνικά
- 日本語
- Nederlands
- Русский
- Svenska