# Fadrusz János

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Fadrusz János (Pozsony, 1858. szeptember 2. - Budapest, 1903. október 28.) :szobrászművész, a 19. századi magyar történeti szobrászat egyik legnagyobb alakja.

Ezt a szócikket át kellene olvasni, ellenőrizni a szövegét, tartalmát. További részleteket a cikk vitalapján találhatsz.

## [szerkesztés] Élete

### [szerkesztés] Gyermekkora

Fadrusz János szülei egyszerű emberek voltak, apja Morvaországból bevándorolt gazdálkodó volt, aki egy helybeli vincellér lányát vette feleségül. János a házaspár legidősebb gyermekeként jött a világra. Gyermekkorában semmivel sem tűnt ki a többi gyermek közül, tanulmányi eredményei is messze elmaradtak szülei várakozásától. A fizikailag erős, de gyenge szellemi képességű fiút apja lakatosinasnak adta. A lakatosműhelyben sorozatban gyártották a divatos díszítő-lakatos munkákat. Díszes vasrácsokat, kapukat, lámpatartókat készítettek. A fiatal inas hamar kitűnt szorgalmával és kreatív képességeivel, amelyre az iparos iskola rajztanára, Brandl Lajos is felfigyelt. Munkáival egyre inkább elbűvölte környezetét és segédvizsgájára olyan remekművű vasrácsot készített, hogy a lakatoscéh mesterei a segédlevél mellé egy aranyérmet is átnyújtottak neki.

Rónai Jácint mellszobra

### [szerkesztés] Ifjúkora

Ismerősei, barátai mind sikeres jövőt jósoltak a jókezű lakatoslegénynek, ő azonban többre vágyott. Szülővárosának utcáit járva sokszor megcsodálta az épületek szobordiszítéseit, nemkülönben Dornernek a Szent Márton dóm főoltárát díszítő lovasszobrát és elhatározta, hogy egykor majd ő is ilyen remekműveket fog alkotni. Szülei azonban nem rendelkeztek megfelelő anyagiakkal ahhoz, hogy magas színvonalon taníttassák. Fadrusz tehát ügyességét kamatoztatva fából különféle használati tárgyakat kezdett faragni, kezdezben otthon, majd 1875-től egy zayugróci fafaragóműhelyben dolgozott. Katonaideje egy részét Prágában töltötte, ahol megcsodálhatta a város híres szobrait, épületeit. A katonaság után porcelánfestéssel is megpróbálkozott és ezt is oly tökélyre vitte, hogy a herendi porcelángyár magas fizetést ígérve el akarta csábítani. A fiatalember azonban másra vágyott. Gipszszobrok készítésével próbálkozott és 1883-ban egyik ilyen munkáját bemutatta a pozsonyi Hummel szoboralap javára rendezett kiállításon. Műve itt tűnt fel Viktor Tilgnernek, a bécsi akadémia szobrásztanárának, aki rögtön felismerte az ifjú tehetségét. Tilgner elismerő szavainak hamar híre ment a városban és ennek nyomán A pozsonyi Takarékpénztár ösztöndíjjal támogatta Fadrusz taníttatását, ám kikötötte, hogy Tilgner műtermében kell tanulnia.

Toldi a farkasokkal

### [szerkesztés] Úton a hírnév felé

Fadrusz 1886-ban utazott Bécsbe és már az első időszakban kivívta mestere elismerését. Megéhetése érdekében portrékat készített ismerőseiről és tehetősebb polgároktól fogadott el megrendeléseket. Különösen szülővárosának polgárai igyekeztek így támogatni tehetségének kibontakozását. Igazából azonban mindig nagyméretű szobrok elkészítésére vágyott és ehhez Tigler műtermét nem tartotta megfelelőnek. Ezért rövidesen Edmund von Hellmert választotta mesterének, akinek művészetét sokkal közelebb érezte magához. 1890-ben Szabin nők elrablása című művére akadémiai pályadíjat kapott. Itt, Bécsben fejlődött ki személyisége, itt a német környezetben vált szenvedélyes hazafivá is, akit megragadott a múlt nagy magyarjainak személyisége és az rányomta bélyegét későbbi művészetére is. Itt ismerte meg feleségét Deréky Annát (1872-1950), aki az életben hű társa, művészetében pedig értő kritikusa volt és aki szobrásznak sem volt tehetségtelen.

A feszület

Fadrusz 1891-ben elkészítette vizsgamunkáját, melyhez a kereszten függő korpusz témáját érezte megfelelőnek. Mikor modeljei már nem bírták, magát kötöztette keresztre, hogy tanulmányozhassa a szenvedő emberi test anatómiáját és minden részletét. Az elkészült mű nem csak művésztársait ejtette ámulatba, hanem mesterét, Hellmert is. A feszület az 1892 - 93. évi Országos Képzőművészeti Kiállításon a Műcsarnok fő helyén a bejárattal szemben kapott helyet és a látogatók csodájára jártak. A mű, amely a kiállítás nagydíját kapta mind a szakma, mind a műkedvelők körében egy csapásra ismertté tette. A mű annyira kedvelt lett, hogy másolatai az ország különböző részeibe kerültek, jutott belőle Pozsonyba, Budapestre, Szegedre, de még az angliai Exeterbe is. Végül ennek bronz másolata került később a művész sírja fölé is a Kerepesi temetőben.

A pozsonyi Mária Terézia emlékmű

### [szerkesztés] Nagy alkotások

Fadrusz első nagy megbízását szülővárosától kapta. A pozsonyi koronázási domb helyére kellett egy monumentális emlékművet elkészíteni. A művész Mária Terézia alakját választotta, azt a pillanatot, amikor a pozsonyi országgyűlésen a magyar főnemesség védelmezőn állt Mária Terézia trónja mellé. A főalak egy kétszeres életnagyságú lovasszobor, melyen a királynő méltóságteljesen ül a lován, két oldalán egy-egy magyar főúr alakja, amint védelmezőn áll mellette. A szobrot 1896-ban avatták fel Pozsonyban és szépségének csakhamar híre ment, a korabeli sajtó is hosszasan méltatta. Sajnálatos, hogy Fadrusznak ez az első nagy mesterműve 1928-ban egy éjszaka szlovák nacionalisták vandalizmusának esett áldozatul, akik a felismerhetetlenségig összetörték.

A szobor átütő sikere végleg meghozta a hírnevet Fadrusznak és végre jelentős anyagiakhoz is juttatta. Budapestre költözött és csakhamar megépítette korszerű műtermét és villáját a Naphegy déli lejtőjén.

A kolozsvári Mátyás emlékmű

A mester időközben újabb nagy megbízáshoz jutott. Kolozsvár városa ugyanis már régóta tervezte egy Mátyás-emlékmű felállítását. A mű elkészítésére kiírt pályázat első díját Fadrusznak ítélték. A szobor a nagy királyt abban a pillanatban ábrázolja, amikor egy vár bástyájáról harci ménjén ülve győztes hadaira tekint. Arcáról erő és fennség sugárzik. A szobor talapzata mellett állnak a fekete sereg vezérei: Magyar Balázs, Kinizsi Pál, Báthory István és Szapolyai János. A mű gipszmodeljét 1900-ban bemutatták a párizsi világkiállításon, ahol a több száz szobor között a kiállítás aranyérmével jutalmazták. A szobrot 1902. októberében avatták fel fényes ünnepségek közepette. A művész szinte fürdött a dicsőségben, a jelenlevő József főherceg vaskorona renddel tüntette ki, a várostól pedig díszpolgárságot és egyetemi doktori címet kapott. Az alkotás Fadrusz művészetének leghíresebb alkotása, egyben munkásságának csúcspontja.

A zilahi Wesselényi emlékmű

A Mátyás-szoborral szinte egy időben avatták fel Fadrusz harmadik nagy művét a Wesselényi-emlékművet Zilahon. Az emlékmű az 1838-as nagy pesti árvíz hősét, a nép barátját, a harcos szellemű reformkori politikust ábrázolja, amint a lépcsős talapzatról lelépve az előtte álló jobbágy szemébe nézve annak vállára teszi a kezét. Az emlékművet 1935-ben a románok eltávolították, talapzatát szétverték, de 1942-ben a visszacsatoláskor sikerült eredeti állapotában visszaállítani és ma is ott látható. Fadrusz még egy nagy megbízást kapott, Tisza Lajos szegedi emlékművét kellett elkészítenie, de a mester ebből már csak a főalakot alkothatta meg. Ugyancsak tervezett egy monumentális emlékművet Erzsébet királynéról, de ennek megbízását nem sikerült megszereznie.

Tisza Lajos emlékműve Szegeden

A sikertelenség valósággal letaglózta, egyre súlyosabban jelentkezett tüdőbaja is és ágynak esett. Miközben a betegség egye jobban elhatalmasodott rajta ő még egyre tervezgetett. Számos nagyszerű megbízása volt még egyebek közt Kecskemét városától Kossuth és Rákóczi szoborra, a budapesti bazilikába Szent István szoborra, Csatádra Lenau emlékműre. Stószfürdőn, majd egy pesti magánszanatóriumban keresett gyógyulást. Tervei megvalósításában végképp megakadályozta korai halála 1903. október 28-án. Gyermek nem maradt utána, de tanítványai folytatták munkásságát és befejezték félbehagyott műveit.

## [szerkesztés] Művei

- Ahasverus fej 1883
- Batka Jánosné mellszobra 1885
- Korbayné mellszobra 1885
- Lippert Ferenc mellszobra 1885
- Bauer Karola mellszobra 1886
- Palugyai Jakab mellszobra 1886
- Scomparini Cézár mellszobra 1886
- Fiatal nő mellszobra 1886
- Thiard-Laforest József mellszobra 1888
- Neiszidler Károly mellszobra 1888
- Ortvayné mellszobra 1888
- Rónay Jácint mellszobra 1888
- Perseus és Medusa 1890 körül
- Apolló Ámorral 1891
- Szegény Lázár 1891
- Krisztusfej 1892
- Feszület 1892
- Krisztus torzó 1892
- Törvényhozó (a Budapesti Igazságügyi Palotához) 1893
- Törvények őre (a Budapesti Igazságügyi Palotához) 1893
- Mária Terézia emlékmű (Pozsony) 1896
- Mária Terézia dombormű 1896
- Tehertartó Atlasz, (Budai várpalota) 1897
- Tisza Lajos mellszobra 1900 körül
- Weckheim Béla mellszobra 1901
- Weckheim Béla lovasszobra (Kisbér) 1901
- Oroszlán tanulmány 1901
- Toldi Miklós a farkasokkal 1902
- Mátyás király emlékmű (Kolozsvár) 1895-1902
- Wesselényi Miklós emlékmű (Zilah) 1896-1902
- Kapuőrző oroszlánok 4 db (Budai várpalota) 1902
- Tuhutum emlékmű (Zilah) 1902
- Tisza Lajos emlékmű (Szeged) 1899-1904
- Szent László király (Budapest, Szent István bazilika) 1903-1904

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../f/a/d/Fadrusz_J%C3%A1nos_3a6a.html"

Kategóriák: Lektorálandó lapok | Lektorálandó lapok 2005 októberéből | Magyar képzőművészek | Szobrászok

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- Esperanto
- Română