# Akkord

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Ezt a szócikket át kellene olvasni, ellenőrizni a szövegét, tartalmát. További részleteket a cikk vitalapján találhatsz.

Akkordnak nevezzük a különböző hangok egyidejű megszólalását.

## [szerkesztés] Fajtái

### [szerkesztés] Jellege szerint

- egybehangzó (konszonáns)
- széthangzó (disszonáns)

Ezeknek a kombinálása, feloldása, stb. a zeneszerzés alapja. Ezzel foglalkozik még az összhangzattan is.

### [szerkesztés] A megszólaló hangok száma szerint

#### [szerkesztés] hármashangzat

A hármashangzat a klasszikus értelemben egy hangsor első, harmadik és ötödik hangjának együttese. Van dúr, moll, szűkített és bővített hármashangzat.

A főhármashangzatoknak nevezzük valamely hangsor I. (tonika), IV. (szubdomináns) vagy V. fokára épített hármashangzatokat.

- Dúr hármas: dó-mi-szó (pl. d-fisz-á)
- Moll hármas: lá-dó-mi (pl. d-f-á)
- Szűkített hármas: ti-ré-fá (ekkor dúr oldás) vagy szi-ti-ré (ekkor moll oldás) (pl. fisz-á-c)
- Bővített: dó-mi-szi (pl. d-fisz-áisz)

#### [szerkesztés] négyeshangzat

Ha a hármashangzatokhoz további terceket teszünk négyeshangzatokat kapunk, másnéven szeptimakkordokat. Az új terc a skála alaphangjától szeptim távolságra van, innen az akkord neve. Egyszerűbb négyeshangzatok:

- moll szeptimakkord
- dúr szeptimakkord
- domináns szeptimakkord

#### [szerkesztés] ötöshangzat

## [szerkesztés] Hangzat-rendszerek

Kétféle hangzat-rendszer létezik:

- latin: ide tartoznak a francia, a spanyol és olasz zene. Ez a rendszer a kemény diatonikus skála alaphangjára és annak hangorára támaszkodva képezi a különböző hangzatokat, amelyek számát 13 törzshangzatban állapítja meg, és minden más hangzati alkalmazást a mesterséges alakítás variánsaira vezet vissza. Emellett rendszerét a disszonáns akkordnak egyetlen változatlan feloldási szabályra alapítja.
- germán: ez a fajta a német és vele (kulturálisan) rokon területeken terjedt el. Ez a rendszer a kemény diatonikus skála hangsora mellett még a lágy skáláéét is képződési kiinduláspontul veszi, és ezáltal a hozzátartozandóság alapján nemcsak kiszélesíti, hanem sokkal bonyolultabbá teszi.

Mind a két rendszernél eltérők az elnevezések, a címek, a paragrafusok, de az eredmény végre ugyanaz, mert az akkordok minősége és jellege mindkettőnél ugyanaz.

## [szerkesztés] Az akkordok elnevezései és jelölése

Főleg a jazzban jelölik az akkordokat. A dúr skálában megtalálható szeptimakkordok: 1:C-Maj7,2:D-M7,3:E-M7,4:F-Maj7,5:G-7,6:A-M7,7:H-dim7

| Ez a zenei tárgyú lap még csak csonk (azaz erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../a/k/k/Akkord.html"

Kategóriák: Lektorálandó lapok | Lektorálandó lapok 2005 szeptemberéből | Csonkok (zene) | Csonkok 2005 júniusából | Zeneelmélet

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- Español
- Suomi
- Français
- Gaeilge
- Galego
- עברית
- Bahasa Indonesia
- Italiano
- 日本語
- 한국어
- Nederlands
- Norsk (bokmål)
- Polski
- Português
- Русский
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Svenska
- Türkçe
- Українська
- 中文