# Carolina Resolutio

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

A Carolina Resolutio III. Károly által 1731. március 21-én kiadott határozat a protestáns egyházi viszonyok és vallásgyakorlás szabályozására.

## [szerkesztés] Főbb intézkedések

- A földesúri jog a hit dolgaiban is épségben tartandó.
- Az evangélikus lelkészeknek csakis az artikuláris helyeken szabad hivatalos funkciókat végezni; nem artikuláris helyeken plébánosok végzik az egyházi funkciókat, a szokott stóla mellett.
- A házassági ügyek a katolikus püspökök hatósága alá tartoznak és a vegyes házasságok katolikus papok előtt kötendők.
- Az evangélikusok szuperintendenseket választhatnak a király előzetes engedélyével; a szuperintendensek hatósága azonban a felügyeletük alá helyezett lelkészeknek csupán erkölcsi életére terjed ki, mert az evangélikus lelkészek világi ügyekben a polgári hatóság, keresztelés dolgában a katolikus esperesek felügyelete alá tartoznak.
- A katolikus hitről az evangelikusra térőknek büntetés jár.
- A katolikus ünnepeket külsőleg mindenki megtartsa s minden céh részt vegyen a katolikus egyházi körmenetekben; hivatalnokok dekretális esküt tegyenek Szűz Máriára és a szentekre (expressis verbis Deipare Virginis ac Sanctorum).
- Kis iskolákat tarthatnak ugyan az evangélikusok, de a felsőbb tanintézetek felállításához királyi engedély szükéséges, melynek megadása főleg a megkivántató vagyoni alap kimutatásától függ.
- A rendelet áthágóit fiskális akcióval fenyegetik; akik személyükben sértve érzik magukat, a maguk nevében (nem közös név alatt) ő felségéhez folyamodhatnak.

## [szerkesztés] Fogadtatása

A katolikus klérus egy része úgy tekintette a rendeletet, mint amely fölöttébb engedékeny a protestánsokkal szemben. Althan bíbornok és váci püspök Pest vármegye gyűlésén kijelenté, hogy e rendelet tartalma a katolikus hittel, az isteni tisztelettel, a lelkek üdvével, s az apostoli szék tekintelyével homlokegyenest ellenkezik, minélfogva e rendeletet érvénytelennek tekinti, s hatáskörében annak tekinteti, felebbezvén egyszersmind a pápához, aki a vallásügyekben az egyetlen bíró. Emiatt az angol, porosz, svéd és dán protestáns hatalmak által szorongatott III. Károly Althant Bécsbe idézte, de az nem jelenvén meg, protestációját oly meghagyással küldték vissza Pest vármegyéhez, hogy azt nyilvános gyűlésen szaggattassa szét, a püspök egyházi javait pedig vesse zár alá. Mindez megtörtént, s a váci püspök csak egy év múlva nyerhette vissza lefoglalt javait.

A rendelet intézkedései közt legnagyobb eredménnyel járt a szuperintendensekre vonatkozó rész. Négy-négy szuperintendencia alakíttatott, bár a számarány szerint a reformáltusokat több illette volna meg, mert az ágostai hitvallású evangélikus gyülekezetek száma akkoriban mindössze csak 205 volt. Legelőször, 1735-ben, a bányai ágostai hitvallású evangélikus egyházkerület választotta meg szuperintendensét.

## [szerkesztés] Hatása

  Ez a szakasz még csonk. Segíts te is a kibővítésében!

## [szerkesztés] Forrás

- Pallas Nagy Lexikona

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../c/a/r/Carolina_Resolutio_e67c.html"

Kategóriák: Szakaszcsonkok | Csonkok 2006 júliusából | Magyarország történelme | Jogtörténet

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés