# Adana

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Adana
Polgármester | Aytaç Durak
Régió | Akdeniz
Tartomány (il) | Adana
Terület | 14 030 km²
Térkép
Népesség; (2006) | 1 271 894
Irányítószám | 01xx
Körzethívószám | 0322
Testvérvárosai |
Honlap | Adana város honlapja

Adana Törökország ötödik legnagyobb városa és Adana tartomány székhelye. Területe 14 030 km², lakossága 1 271 894 fő (2006).

A város körülbelül 20 km-re található a tengerparttól, stratégiai fontosságú, mivel a Taurus-hegység keleti oldalán fekvő termékeny kilíkiai síkság (további nevei Adana- vagy Çukurova-síkság) legfontosabb városa. Adanában a házak lapos tetejűek, mert a forró nyári hőség idején a lakosok a háztetőkön alszanak. A terület mindig is mezőgazdasági jellegű volt, több gyümölcsfajta, pl. az őszibarack őshonos a környéken. Termesztenek még gyapotot, búzát, zabot, szőlőt, citrusféleségeket, olívabogyót és dohányt. A város iparára a textilgyártás, bőr- és gyapjúfeldolgozás a jellemző.

A város nevezetes még konyhaművészetéről is: az Adana kebabról és a vörösrépából készült üdítőitalról, a şalgam-ról.

## [szerkesztés] Néveredet

A Hettita időszakban a város neve URUAdaniya volt. A hellének kilíkiai Antiochia (görögül: Αντιόχεια της Κιλικίας) vagy Antiochia ad Sarum (görögül: Αντιόχεια η προς Σάρο) néven ismerték. A Helsinki Atlas szerzői szerint Adana megegyezik az új-asszír Quwê várossal, mely szerepel az asszír ékírásos táblákon is; a név másik változata Coa.

Más magyarázatok szerint az Adana név a hettita viharisten, Adad nevéből ered (a szíriai és mezopotámiai népeknél Tesup), aki esővel áldotta meg a Taurus-hegység területét. Iránta érzett tiszteletből kapta a terület az Uru Adaniya vagy Ada nevet.

Homérosz Íliász című eposzában a város neve Adana.

A városnak a történelem folyamán több neve is volt:

- Adanos
- Ta Adana
- Uru Adaniya
- Erdene
- Edene
- Ezene
- Batana
- Atana
- Azana
- Adana

Mivel egyszerre több néven is ismerték a várost, 1865-ben az Oszmán Birodalom megtiltotta más nevek használatát és véglegesítette az Adana nevet.

## [szerkesztés] Történelme

### [szerkesztés] Áttekintés

Az ásatásokon feltárt leletek elemzése alapján kiderült, hogy az egykor Kilíkia néven ismert területen több, fejlett civilizáció is élt. Az első emberek a paleolitikum időszakában érkeztek ide, ami azt jelenti, hogy Adana történelme több, mint 3000 éves. A várost több legendában és eposzban is megemlítik, például a sumer Gilgamesben.

Adana történelme szorosan kapcsolódik Tarsus történelméhez; gyakran a két név egyazon várost jelöl, mivel ahogy a folyó medre változott, úgy változott a két város pozíciója is. Az ókorban Adana kevésbé fontos város volt, az adminisztratív központ szerepét Tarsus, Ayas (ma: Yumurtalık) és Kozan (régebben: Sis) töltötte be, különösen a Kilíkiai Örmény Királyság idején.

### [szerkesztés] Ókor

Tepebag Tumulus, melyet a kilíkiai régió legrégebbi városaként tartanak számon, a neolitikum idején épült, és ahol a régészek egy kőfalat és egy városközpontot fedeztek fel.

Egy kava felirat szerint, melyet a hettiták készítettek és melyet Hattusas-ban (Boğazköy) találtak meg, az első királyság, mely Adanát uralta, a Kitvanza királyság volt, mely hettita védelem alatt ált Kr.e 1335-ben. A felirat szerint a város neve Uru Adaniyya volt, a város lakóit pedig Danuna néven nevezték. A legenda szerint Uránosz két fia, Adanus és Sarus a Seyhan folyó mellett építették Adana városát.

Kr. e. 1191-1189 között, a hettiták uralma után a nyugatról érkező inváziók következtében több kisebb királyság született és tűnt el a területen. Időrendi sorrendben:

- Kue Királyság, asszírok, Kr.e 9. szd
- Klinikiai Királyság, perzsák, Kr.e 6. szd
- Nagy Sándor, Kr.e 333
- seleucid uralom
- kilíkiai kalózok
- Gnaeus Pompeius Magnus, római hadvezér

Századokig a város a keletre vezető római út egyik csomópontja volt.

Pompeius ideje alatt a város börtönként funkcionált a kilíkiai kalózok számára. A város valószínűleg Julius ideje alatt indult igazi fejlődésnek, ekkor hidak, utak, kormányzati épületek épültek, kiépítették az öntözőrendszert és fejlődött a mezőgazdaság. A város az egyik legfejlettebb kereskedelmi központ lett a régióban. A Római Birodalom kettészakadása után a terület a Bizánci Birodalom része lett.

### [szerkesztés] Középkor

A 7. században az Abasszidok uralták Adanát. Egy arab történész szerint a város neve Yazene próféta unokájának, Ezene-nek a nevéből származik.

A 10. század elején a bizánciaknak sikerüólt visszaszerezniük a területet, mitán az Abasszidek elveszítették hatalmukat. Később az Örmény Királyság és a selonikaiak is birtokolták a területet.

Miután Alp Arslan megnyerte a Manzikerti csatát, megkezdődött a törökök betelepülése, akik a kilíkiai területet "Çukurova"-nak nevezték. A szeldzsuk törökök a mamelukoktól szerezték meg a területet. A két hatalom folyamatosan küzdött a megszerzéséért. Amikor a szeldzsukok elfoglalták Adanát, a határ védelmére felkérték a Karamindokat. A szeldzsuk korszak 1097-ben ért véget, amikor a keresztesek betörtek a területre. A 14. század elején a mamelukok visszafoglalták a várost, és megengedték, hogy türkmén családok telepedjenek le. Ramazanoğulları, az egyik türkmén család, uralta a várost egészen addig, amíg az az Oszmán Birodalom része nem lett.

### [szerkesztés] Újkor

A reneszánsz korától a huszadik század elejéig (1517-1918) az Oszmán Birodalom része volt a város.

A 19. században Anglia, Franciaország és Oroszország folyamatos ellentétben állt az Oszmán Birodalommal. Az oszmán hatalom meggyengítése érdekében a három nagyhatalom segítette az egyiptomi kormányzó Mehmet Ali Pasát az oszmánok ellen indított felkelésében. Ebben az időszakban kapott Adana tartományi státuszt.

1909-ben számos örmény nemzetiségű lakost gyilkoltak meg, az esemény az adanai mészárlásként vonult be a történelembe.[1]. Néhány tudós adanai felkelésnek nevezi a történteket[2]. Az adanai mészárlás okairól és pontos számadatairól éles vita alakult ki a történészek között.

Az I. világháború után az oszmán kormány átadta a város ellenőrzését a szövetséges erőknek. A Nagy Honvédő Háború (vagy más néven a Függetlenségi Háború) ideje alatt Adana fontos stratégiai pont volt. Musztafa Kemal Atatürk 1918. október 31-én érkezett a városba és hét napot töltött ott. Az itt töltött idő alatt született meg a Kuvayi Milliye (Nemzeti védelem, nemzeti összefogás) fogalma és döntötte el, hogy harcba száll a szövetségesek ellen. A török nacionalisták egészen 1921. február 5-ig harcoltak.

### [szerkesztés] Kronológia

- Luvi Királyság (Kr.e 1900)
- Arzava Királyság (Kr.e 1500-1333)
- Hettita Birodalom (Kr.e 1900-1200)
- Asszír Birodalom (Kr.e. 713-663)
- Perzsa Birodalom (Kr.e 612-333)
- Hellén civilzáció (Kr.e 333-323)
- Seleucid Birodalom (Kr.e 312-133)
- Kilíkiai kalózok (Kr.e 178-112)
- Romans (Kr.e 112 - Kr.u 395)
- Bizánc (395-638)
- Abasszid uralom
- Szeldzsuk szultanátus
- Kilíkiai Örmény Királyság (1078-1375)
- Mamelukok
- Ramazanoğulları
- Oszmán Birodalom
- Török köztársaság

## [szerkesztés] Látnivalók

Adana éjjel

Az érdekes látnivalók közé tartozik az a kőhíd, melynek egy része a 6. században, I. Justinianus bizánci császár ideje alatt épült, illetve a 782-ből származó kastély. A kőhíd a világ legrégebbi olyan hídja, melyet még mindig használnak.

1882-ben épült a Büyük Saat óratorony a város szimbóluma. Sajnos a francia megszállás ideje alatt lerombolták. 1935-ben a tornyot újjáépítették.

Az óratoronynál található a Kazancılar Çarşısı bazár. A bazár területén található az 1519-ben épült Çarşı Hamamı (törökfürdő). Az óratorony környékén több régi épület és a helyi kormányzók sírjai is megtalálhatóak.

A városközpontban találjuk a Bebekli Kilise-t, a Gyermekek Templomát, ami egy régi katolikus templom. A templom utcájában több régi házat is megcsodálhatunk.

További látnivalók

Adana egyik központi parkja

- Alemdar Mescidi (mecset)
- Şeyh Zülfi mescidi (mecset)
- Irmak Hamamı (törökfürdő)
- Çarşı Hamammı (törökfürdő)
- Mestenzade Hamamı (törökfürdő)
- Yeni Hamam (törökfürdő)
- Seyhan Dam
- Adana Ulu Camii (dzsámi)
- Adanai Új mecset
- Adanai Vaj Mecset
- Adanai Atatürk múzeum
- Adanai Eski Camii (mecset)
- Adana Múzeum
- Adana Népművészeti Múzeum
- Adana Régészeti Múzeum
- Misis Mozaik Múzeum

### [szerkesztés] Történelmi maradványok

- Yumurtalık romjai
- Anavarza romjai - Kazan/Dilekkaya
- Şar romjai - Tufanbeyli/Şar
- Mağarsus romjai - Karataş
- Karatepe - Aslantaş (Domuztepe-Pınarözü) - Kadirli/Düziçi

## [szerkesztés] Fesztiválok

- Altın Koza (Arany Selyemhernyó) Filmfesztivál - Szeptember 14-25

## [szerkesztés] Oktatás

- Çukurova Egyetem

## [szerkesztés] Közlekedés

### [szerkesztés] Repülőtér

- Adana Şakirpaşa Repülőtér

## [szerkesztés] A városhoz kötődnek

### [szerkesztés] Labdarúgás

- Adanaspor
- Adana Demirspor

### [szerkesztés] Hírességek

- Yaşar Kemal - kurd író
- Yılmaz Güney - író, filmrendező, forgatókönyvíró
- Fatih Terim - labdarúgó, a Török labdarúgó-válogatott edzője
- Hasan Şaş - labdarúgó
- Demir Demirkan - énekes-zeneszerző

## [szerkesztés] Hivatkozások

1. ↑ Encyclopædia Britannica, 11th edition (1911), sv. Adana; for the Adana massacre, sv. Turkey (vol. 27, p. 464c).
2. ↑ Justin McCarthy, The Population of the Ottoman Armenians, page(65-85)

## [szerkesztés] Források

- Richard Talbert. Barrington Atlas of the Greek and Roman World, (ISBN 069103169X), p. 66
- Simo Parpola, Michael Porter, editors. The Helsinki Atlas of the Near East in the Neo-Assyrian Period, ISBN 9514590503 (Helsinki, Finnország, 2001), Gazetteer, p. 15.

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

- Encyclopaedia of Turkey: Adana
- Képek Adanáról
- Képek
- Adana hivatalos honlapja
- Időjárás
- Adana útikalauz és képek
- Google book page of the Barrington Atlas index showing that Antiochia ad Sarum is Adana

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../a/d/a/Adana.html"

Kategória: Törökország települései

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- العربية
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- Español
- Suomi
- Français
- Galego
- Hrvatski
- Հայերեն
- Bahasa Indonesia
- 日本語
- Nederlands
- Polski
- Português
- Русский
- Shqip
- Svenska
- Türkçe