# Buda

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

  A további jelentéseket lásd a Buda (egyértelműsítő lap) oldalon.

Budának hívják a mai Budapestnek a Dunától nyugatra eső részét illetve így hívták 1873 előtt az egykori fővárost, a három város egyikét, amelyekből Budapest létrejött.

## [szerkesztés] A név eredete

Buda legkorábbi ismert ábrázolása Hartmann Schedel Világkrónikájában

A mai Buda északi része, Óbuda (Budapest III. kerülete) területén az ókorban virágzó város római kori neve Aquincum volt, amely a vizeiről kaphatta a nevét (latin aqua = víz), míg a középkori latin források Sicambria néven emlegették az ókori várost.

A Buda név a korai Árpád-korban az Aquincum helyén épült települést jelölte, amelyet csak a tatárjárást követően, a budai Vár (Újbuda) megépítése után kezdtek Óbuda néven emlegetni. A város a középkori krónikáink szerint Attila hun uralkodó testvéréről, Budáról (Bleda) kapta a nevét. Arany János is megörökítette Buda halála című költeményében ezt az ősi történetet a világhódító király ellen a távollétében összeesküvést szövő fivérről, akit a hazatérő Attila párbajban megölt, és akinek az emlékére nevezik a várost Budának.

A Buda szó a Kiss Lajos féle Földrajzi nevek etimológiai szótára szerint valóban személynév lehetett valamikor. Más véleményen volt Rupp Jakab Buda-Pest és környékének helyrajzi története című 1868-ban kiadott művében. Szerinte Aquincumot már a Római Birodalom korában is Buda, pontosabban Voda néven nevezték! Rupp Jakab érvelése szerint a rómaiakkal már élénk kapcsolatban álltak az ősi szláv törzsek, és az Aquincum nevében szereplő aqua szó szláv fordítása a szláv nyelveken voda (magyarul „víz”) volt. A szláv nyelvekből származhatott azután a későbbi magyar Buda helységnév is.

Ezt az elméletet támasztja alá a középkori német Nibelung-énekben szereplő Etelburg vagyis „Etelvár” elnevezés is, amely valószínűleg nem csupán Etel, azaz a hun Attila nevét őrzi, hanem a szó a szintén „víz” jelentésű ótörök etel szóhoz is kapcsolódhat. (Lásd: magyar Etelköz, Etelkuzu = vizek, folyók köze.) A szláv szóhoz hasonlóan tehát az Etelburg elnevezés is az Aquincum név fordítása lehet és akár maguktól a hunoktól is származhatott, akik a feltételezések szerint török nyelvű nép voltak. [1]

Etelvár, illetve az Anonymus által is említett honfoglaláskori Budavár tehát óbudai erődítmény lehetett, valószínű helye Kiscell. IV. Béla épített először várat a Pesti hegyen, (a mai Várhegyen), és ezt a várat a körülötte kialakuló településsel együtt Új-Budának nevezték el, szemben Ó-Budával (oklevél 1243-ból). A későbbiek során így alakult ki a két külön város Buda és Óbuda neve.

## [szerkesztés] Története

Benczúr Gyula: Budavár visszavétele (1896)

- 1-5. század - Aquincum (Óbuda)
- 13. század - A budai vár és várnegyed építése
- 15. század - Királyi főváros
- 1541 – a törökök csellel elfoglalják Budát
- 1686 – felszabadul a török uralom alól

A történelemkönyvekben az egyesítés előtti Buda és Pest egészét gyakran Pest-Buda néven emlegetik.

## [szerkesztés] A budai kerületek

A budai oldalon van ma:

- Budapest I. kerülete
- Budapest II. kerülete
- Budapest III. kerülete
- Budapest XI. kerülete
- Budapest XII. kerülete
- Budapest XXII. kerülete

## [szerkesztés] Jegyzetek

1. ↑ Czeglédi Katalin: Attila neve és a földrajzi nevek

| Ez a Budapestről szóló lap még csak csonk (azaz erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../b/u/d/Buda.html"

Kategóriák: Csonkok (Budapest) | Csonkok 2005 júniusából | Budapest városrészei | Magyarország történelmi települései

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- العربية
- Deutsch
- Español
- Nederlands
- Русский
- Slovenčina
- Slovenščina