# ESA

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

Az Európai Űrügynökség (European Space Agency, ESA) egy kormányközi szervezet, mely a világűr felderítésével foglalkozik. Központja Franciaországban, Párizsban van. Nagyjából 1900 alkalmazottja van, költségvetése 2003-ban 2,7 milliárd euró volt.

Az ESA rakétáit (Ariane, Vega) a Francia Guyana-ról Kourouból indítják, melyet azért választottak, mert közel található az egyenlítőhöz. Ez azért fontos, mert a Föld forgása miatt az egyenlítőnek a legnagyobb a sebesége, tehát ha jó (keleti) irányba indítjuk a rakétát, akkor kevesebb üzemanyag szükséges a felbocsájtáshoz.

A ESA 1985-ben hirdette meg első kutatási programját, a Horizon 2000-et, melynek keretében több űrszondát és csillagászati műholdat is indítottak. A következő a 2002-ben meghirdetett Aurora-program, melynek célja már az, hogy a 2030-as évek elejére európai űrhajósok szálljanak le a Marsra.

A Rosetta űrszonda indítása Ariane 5 rakétával

## [szerkesztés] Űrprogramok

- Horizon 2000
  - SMART (Small Missions for Advanced Research in Technology)
  - Horizon 2000 Plus
- Cosmic Vision 2020
- Aurora - hosszú távú program, melynek végső célja, hogy embert juttasson a Marsra

## [szerkesztés] Központok

ESTEC (European Space Research and Technology Centre) | Technológiai központ | Noordwijk, Hollandia
ESRIN (European Space Research Institute) | Információs központ | Frascati, Olaszország
ESOC (European Space Operations Centre) | Irányítóközpont | Darmstadt, Németország
EAC (European Astronauts Centre) | Űrhajóskiképző központ | Köln, Németország

## [szerkesztés] Tagállamai

### [szerkesztés] Alapítótagok (1975-től)

Németország, Franciaország, Olaszország, Spanyolország, Egyesült Királyság, Belgium, Dánia, Hollandia, Svédország, Svájc

### [szerkesztés] További tagok

Finnország, Görögország, Írország, Kanada (Speciális státusz), Luxemburg, Norvégia, Ausztria (1987 óta), Portugália

### [szerkesztés] Társult tagok

Magyarország, Csehország, Románia, Lengyelország

## [szerkesztés] Hordozórakéták

Az ESA hatalmas fejlődésen ment keresztül a teljes hordozórakéta flotta kifejlesztése terén. Az űripar minden területén jelen van. Az ESA flottája hamarosan három féle rakétából áll:

- Ariane-5 - nagy terhek indítására (6 tonna GTO pályára) 1997 óta [1]
- Szojuz - orosz közepes hordozórakéta (3 tonna GTO pályára), 2007-től áll az ESA szolgálatába [2]
- Vega - kis hordozórakéta (1.5 tonna 700 km-es pályára), első indítására 2006-ban kerül sor [3]

A korábbi Ariane-1,-2,-3,-4 rakétákat kivonták a forgalomból.

Egy európai-orosz együttmüködés eredményeként az ESA az orosz Szojuz rakétákat is használni fogja. [4] A Szojuzok egy részét az oroszok az ESA-nak építik meg. Ezeket Francia Guyanába szállítják hajóval és itt összerakják. Európa megtakaríthatott így egy rakás pénzt, mert nem kellett közepes hordozórakéta kifejlesztésére költsön. A Szojuz Kourouból sokkal több terhet szállíthat magával, mint Bajkonurból, mert közelebb van az egyenlítőhöz.

## [szerkesztés] Projektek

### [szerkesztés] Befejezett projektek

Indítás éve | Program | Leírás
1973 | Helios | Napszondák.
1977 | Meteosat | Meteorológiai műhold.
1983 | IRAS | IR csillagászati műhold.
1983 | Spacelab | A Space Shuttle űrrepülőgépek rakterében indítható laboratórium.
1985 | Giotto | Elsőként készített fényképeket a Halley-üstökös magjáról.
1990 | HIPPARCOS | Asztrometriai műhold.
1991 | ERS-1 | Távérzékelési műhold.
1997 | Huygens | 2005-ben szállt le a Szaturnusz legnagyobb holdján, a Titánon és kémiai méréseket végzett. (ESA együttműködés a NASA-val)

### [szerkesztés] Futó projektek

Indítás éve | Program | Leírás
1990 | Hubble-űrtávcső | A NASA-val közösen épített űrtávcső.
1990 | Ulysses | A Föld keringési síkjából kilépve vizsgálja a Nap pólusait.
1995 | SOHO | Nap- és helioszféraobszervatórium. Megfigyeléseket végez a Nap belsejével és légkörével kapcsolatban, és felügyeli a rendszeres napkitöréseket (ESA és NASA, Európában építették).
1995 | ERS-2 | Kísérleti távérzékelési műhold.
1999 | XMM-Newton | Röntgencsillagászati űrobszervatórium három távcsővel.
2000 | Cluster | Geofizikai műholdak.
2001 | Artemis | Kísérleti távközlési műhold.
2001 | Proba | -
2002 | Envisat | Távérzékelő műhold.
2002 | MSG | Földfigyelő holdak.
2003 | Mars Express | Az első európai marsszonda.
2003 | SMART-1 | Az első európa holdszonda. Ionhajtóművet tesztelt.
2003 | Double Star | Kínával közösen indított műholdak. A napszél és a Föld mágneses terének kölcsöhatását vizsgálják.
2004 | Rosetta | Szonda és leszállóegység. A Föld, a Mars és a Jupiter lendületet ad neki, hogy a Csurjumov-Geraszimenko-üstököshöz közel tudjon kerülni várhatóan 2014-ben.
2004 | EGNOS | Európa első vállalkozása a műholdas navigáció terén. Kiegészíti az amerikai ( GPS ) és az orosz (GLONASS) katonai műholdas rendszereket, hogy használhassák őket légi és hajóforgalom irányítási feladataihoz is.

### [szerkesztés] Előkészítés alatti projektek

Indítás éve | Program | Leírás
2005 | Venus Express | Az első európai űrszonda a Vénuszhoz.
2005 | COROT | Exobolygók után kutató csillagászati műhold.
2006 | SMART-2 | Kísérleti műholdas küldetés.
2007 | Herschel-űrtávcső | Infravörös csillagászati műhold.
2009 | Columbus (COF) | A Nemzetközi Űrállomás európai kutatómodulja.
2009 | ExoMars | Az első európai marsautó.
2010 | Solar Orbiter | Napkutató szonda.
2009 | Bepi Colombo | Az első európai űrszonda a Merkúrhoz.
2020 | GAIA | Asztrometriai küldetés.

## [szerkesztés] Külső hivatkozások

- Az Európai Űrügynökség honlapja

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../e/s/a/ESA_afaf.html"

Kategóriák: Űrügynökségek | Európa

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Afrikaans
- Български
- Bosanski
- Català
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- Español
- Eesti
- Euskara
- Suomi
- Français
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Italiano
- 日本語
- Latviešu
- Nederlands
- Norsk (bokmål)
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Sicilianu
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Svenska
- Türkçe
- Українська
- Tiếng Việt
- 中文
- Bân-lâm-gú