# A hét napjai

### A Wikipédiából, a szabad lexikonból.

A hét napjai a társadalmi időbeosztás fontos elemei, egy hónapban körülbelül négyszer ismétlődő ciklust alkotnak.

A manapság használatos hetes csoportosítás a babilóni és zsidó vallásból öröklődött. A Biblia teremtéstörténete (Genezis) szerint Isten a világot hat nap alatt teremtette (hétfő-szombat), és a hetedik napon (vasárnap) megpihent, és ezt a napot ünnepnapnak nyilvánította.

A babilóniai csillagászok hét égitestet ismertek (Nap, Hold, Merkúr, Vénusz, Mars, Jupiter, és Szaturnusz), amelyekről azt hitték, hogy a mozdulatlanul álló Föld körül keringenek.

Mindegyik bolygó egy-egy isten is volt egyben, amely az adott napot kormányozta.

A hétnapos időciklust hivatalosan Nagy Konstantin császár vezette be 321-ben.

A hét napjainak latin nevei:

1. dies Lunae = Hold napja = hétfő
2. dies Martis = Mars napja = kedd
3. dies Mercuri = Merkúr napja = szerda
4. dies Iovis = Ió (Jupiter) napja = csütörtök
5. dies Veneris = Vénusz napja = péntek
6. dies Saturni = Szaturnusz napja = szombat
7. dies Solis = a Nap napja = vasárnap

A történelmi Magyarországon számos helység arról a napról kapta a nevét, amelyen ott a heti vásárt tartották. Például: Csíkszereda, Nyárádszereda, Szerdahely, Péntekfalva, Szászpéntek, Szombathely, Nagyszombat, Pórszombat, Zalaszombatfa, Szombatság, Alsószombatfalva, Erdőszombattelke stb.

A hét napjai

hétfő | kedd | szerda | csütörtök | péntek | szombat | vasárnap

A lap eredeti címe "http://hu.wikipedia.org../../../a/_/h/A_h%C3%A9t_napjai.html"

Kategóriák: A hét napjai | Időegységek

##### Views

- Szócikk
- Vitalap
- Aktuális változat

##### Keresés

##### Más nyelveken

- English
- Dansk
- Deutsch
- Gaeilge
- 한국어
- 日本語
- Plattdüütsch
- Português
- Српски / Srpski
- Svenska
- Türkçe