Baškirija - Vikipedija

# Baškirija

### Straipsnis iš Vikipedijos, laisvosios enciklopedijos.

Šis straipsnis turi būti peržiūrėtas (ištaisytos gramatinės klaidos, patikrinta rašyba, stilius ir pan.). Ištaisę, jei galite, pastebėtas klaidas, ištrinkite šį pranešimą.

Baškirijos respublika
Республика Башкортостан
Башҡортостан Республикаһы

Baškirijos vėliava | Baškirijos herbas

Sostinė | Ufa
Plotas - visas - % vandenys | 30 vieta - 143 600 km² - 0,3 % (427,1 km²)
Populiacija - gyventojų skaičius - tankumas | 7 vieta - 4 104 336 (2002) - 28,6/km²
Politinis statusas | Respublika
Federalinė apygarda | Pavolgio federalinė apygarda
Ekonominis regionas | Uralas
Oficiali kalba | rusų, baškirų
Vadovas | Mortaza Ghöbäydulla uly Räximev
Himnas | —

Baškirijos respublika arba Baškirija (rus. Респу́блика Башкортоста́н ar Башки́рия; baškirų k. Башҡортостан Республикаһы) - federacinė Rusijos žemė (respublika).

## [taisyti] Geografija

Baškirija turi dalį pietų Uralo ir gretimas lygumas. Respublikos plotas – 143 600 km². Ribojasi su Permės kraštu (šiaurė), Sverdlovsko sritimi (šiaurės rytai), Čeliabinsko sritimi (šiaurės rytai/rytai/pietryčiai), Orenburgo sritis (pietryčiai/pietai/pietvakariai), Tatarstanas (vakarai), ir Udmurtija (šiaurės vakarai). Aukščiausias taškas: Jamantavo kalnas (1 638 m). Didžiausias nuotolis tarp šiaurės ir pietų: 550 km. Didžiausias nuotolis tarp rytų ir vakarų: virš 430 km. Laiko zona: Jekaterinburgo laiko zona (YEKT/YEKST). UTC pridėtas laikas +0500 (YEKT)/+0600 (YEKST). Respublikoje yra virš 13 000 upių. Dauguma upių yra Europinės Rusijos transporto sistemos dalis.; Jos leidžia prieiti prie Baltijos ir Juodosios jūrų uostų. Didžiausios respublikos upės:

- Baltoji (Ağidel) upė (1 430 km)
- Ufa (Öfö) upė (918 km)
- Sakmara upė (760 km)
- Ik (Iq) upė (571 km)
- Dioma upė (556 km)
- Ay upė (549 km)
- Juruzano upė (404 km)
- Bystri Tanypo upė (345 km)
- Sim upė (239 km)
- Nugušo upė (235 km)
- Tanalyko upė (225 km)
- Zilimo upė (215 km)
- Siuno upė (209 km)

Respublikoje yra apie 2 700 ežerų ir vandens saugyklų. Didžiausi ežerai ir vandens saugyklai:

- Asylykülo ežeras (23,5 km²)
- Qandrykülo ežeras (15,6 km²)
- Urguno ežeras (12,0 km²)
- Pavlovsko vandens saugykla (120,0 km²)
- Nuguško vandens saugykla (25,2 km²)

Į respubliką įeina pietinė dalis Uralo kalnų, kurie tęsiasi nuo šiaurinės iki pietinės respublikos sienos. Aukščiausi kalnai:

- Jamantavo kalnas (1 638 m)
- Didysis Iramelis (1 582 m)
- Mažasis Iremelis (1 449 m)
- Arviakriaz kalnas (1 068 m)
- Zilmerdako kalnas (909 m)
- Alatavo kalnas (845 m)
- Jurmatavo kalnas (842 m)

## [taisyti] Gamtiniai ištekliai

Baškirijos respublika yra viena iš turtingiausių mineralų visoje Rusijos federacijoje. Čia yra apie 3 000 mineralų telkinių. Baškirija turtinga žaliavine nafta, ir buvo viena iš svarbiausių naftos gavybos vietų Tarybų Sąjungoje. Kitos pagrindinės naudingos iškasenos yra: gamtinės dujos, akmens anglis, geležies rūda, manganas, chromas, ne geležies rūdos (švinas, volframas), nemetalų rūdos (fluoritas, lauko špatas, piritas, baritas, silikatai, silicis, asbestas, talkas), telkiniai brangių ir pusbrangių akmenų (malachitas, nefritas, granitas).

Respublika turi pakankamai mineralinių išteklių ir gali apsirūpinti energija, degalais ir žaliava benzino chemijai, chemikalų gamybai, agropramonei, geležies ir negeležines metalurgijai, stiklo liejimui ir keramikai. Baškirija yra viena iš pagrindinių žaliavinių mineralų tiekėjų Rusijoje. Respublika turi neblogus rausvųjų anglių išteklius su aukštu bituminiu laipsniu. Rausvosios anglys naudojamos išgaunant įvairius cheminius produktus kaip vaškai ir dervos, paviršių aktyviosios medžiagos, lipnios trąšos, ir kt. stimuliatoriai augalų augimui. Kasamos mineralinės žaliavinės medžiagos (akmens druska, klintis, fosforitai, baritasir kt.) yra gana esminiai, ir yra naudojami respublikos ekonomikoje.

Baškirija taip pat labai turtinga mediena. Miškais dengiama respublikos teritorija sudaro 62 000 km² . Maždaug trečdalis teritorijos dengia miškai. Dominuojančios medžių rūšys: beržas, spygliuočiai, liepos, ąžuolai, klevai. Apytikrė medienos atsarga paskaičiavimais yra 717,9 mln. m³. Baškirijos miškai turi saugomas teritorijas ir nacionalinius parkus. Jie dengia maždaug 10 000 km² teritorijos. Baškirija taip pat turtinga mineralinėmis sveikosiomis versmėmis, geriamuoju vandeniu.

## [taisyti] Klimatas

- Vidutinė kasmetinė temperatūra: 0,3 °C (kalnai), 2,8 °C (lygumos)
- Vidutinė sausio temperatūra: -16 °C
- Vidutinė liepos temperatūra: +18 °C

## [taisyti] Demografija

Baškirijoje gyvena apie šimtą tautybių žmonių, tarp jų rusai (39%), totoriai (28%), baškirais (22%), čiuvašai, suomiai, ukrainiečiai, vokiečiai. Kalbos kuriomis šnekama: rusų (~100%), totorių(~30%), baškirų (~20%). Kai kurie totoriai teigia, kad pagal 2002 m. surašymą yra iškreiptas tikrasis totorių ir baškirų skaičius.

- Populiacija: 4 104 336 (2002 m.)
  - Mieste: 2 626 613 (70,8%)
  - Kaime: 1 477 723 (29,2%)
  - Vyrų: 1 923 233 (46,9%)
  - Moterų: 2 181 103 (53,1%)
- Moterų tūkstančiui vyrų: 1 134
- Amžiaus vidurkis: 35,6 metų
  - Mieste: 35,2 metų
  - Kaime: 36,4 metų
  - Vyrų: 33,4 metų
  - Moterų: 37,7 metų
- Šeimų skaičius: 1 429 004 (4 066 649 žmonių)
  - Mieste: 931 417 (2 592 909 žmonių)
  - Kaime: 497 587 (1 473 740 žmonių)

## [taisyti] Istorija

Žmonės jau nuo neatmenamų laikų gyveno šiuolaikinės Baškirijos teritorijoje. Pirmosios gyvenvietės atsirado ankstyvojo paleolito laikotarpiu. Tai buvo bronzos amžius ir tai tapo paskata apgyvendinti ir įkurti šia teritoriją. Kai Abaševo kultūros žmonės pradėjo apgyvendinti šią teritoriją, jie turėjo aukšto lygio bronzos gamybos įrankius, įrankius, papuošalus. Jie buvo pirmieji, kurie įkūrė gyvenvietes pietų Urale. Baškirai savo tautovardį pirmą kartą įgijo IX a..

X a. tarp baškirų pradėjo dominuoti islamo religija, ir XIV a. ji jau tapo pagrindine respublikoje. Iki XVI a. Baškirijos teritorija buvo padalyta tarp Kazano ir Sibiro Chanato, ir Nogai Ordos. Gentys, kurio čia gyveno, buvo vadovaujamos bii (genčių vadas). Kai Kazano chanatas pasidavė Ivanui Rūsčiajam 1554–1555 m., Vakarų ir šiaurės vakarų baškirų genčių atstovai kreipėsi į carą ,kad juos savanoriškai prijungtų prie Maskvos. Prasidėjus XVI a. antrajai pusei, Baškirijos teritorija tapo gana svarbia dalimi Rusijos teritorijoje. 1798 m. buvo įsteigtas dvasiškas rusų musulmonų susirinkimas – simptomas, kad caro vyriausybė išpažino baškirų, totorių ir kitų musulmoniškų tautų, kurios išpažino islamą ir vykdydavo religinius ritualus, teises. Ufos gubernija, su centru Ufoje, buvo suformuota 1865 m. – dar vienas žingsnis link teritorinio vientisumo.

Po Rusijos revoliucijos, buvo įkurta 1919 m Baškirijos Autonominė Sovietinė Socialistinė Respublika (ASSR) Rusijos sudėtyje. Tarybų Sąjungos periode, Baškirijai buvo duota daug autonominių teisių—pirmajai tarp visų Rusijos regionų. Administracinė Baškirijos ASSR struktūra buvo sudaryta panaši į kitas Rusijos autonomines respublikas.

1932 m. Baškirijoje pradėtas naftos siurbimas. 1943 m. pabaigoje buvo atrasti dideli naftos žaliavos ištekliai (Tuimazio naftos telkinys). Per II Pasaulinį Karą tapo viena iš svarbiausių Tarybų Sąjungos regionų perkeliant gamyklas ir fabrikus iš Vakarų Rusijos, taip pat ir didelius kiekius žmonių; Visąlaik aprūpino šalį ginklais, kuru ir maisto ištekliais. Po karo Baškirijoje didelis skaičius pramonės statinių buvo plėtojama toliau, Tokios kaip kasybos, mašinų gamybos ir ypač naftos perdirbimo fabrikai. Baškirijos pramonė tapo tvirtu pagrindu tolesniam ekonominiam augimui visose Rusijos Europinės dalies teritorijose.

1990 m. spalio 11 d. Sovietų Respublikos aukščiausioji valdžia priėmė Baškirijos SSR suvereniteto deklaraciją. 1992 m. vasario 25 d. Baškirijos SSR buvo pervadinta į Baškirijos respubliką. 1992 m. kovo 31 d. " Buvo pasirašytas federacinis susitarimas " Valdžių atsiskyrimai ir teisės tarp federalinių Rusijos Federacijos ir Baškirijos respublikos teisinių organų. 1994 m. rugpjūčio 3 d. pasirašyme: " Valdžios ir abipusių teisių delegavimo tarp Rusijos Federacijos ir Baškirijos respublikos teisinių organų".

## [taisyti] Politika

Baškirijos respublikos vyriausybės galva yra prezidentas, kuris renkamas keturių metų kadencijai. Pasak konstitucijos Baškirijos respublikos prezidentas laiduoja piliečio ir asmens teises ir laisves, proteguoja ekonominius ir politinius Baškirijos respublikos interesus, stiprina teisėtumą, įstatymus ir įsakymus šioje teritorijoje. Dabar respublikos prezidentu yra Mortaza Ghöbäydulla uly Räximev (Murtaza Rachimovas), kuris buvo išrinktas 1993 m. gruodžio 17 d. Prieš išrenkant jį prezidentu, Rachimovas buvo Tarybų aukščiausiosios valdžios pirmininkas – tuo metu aukščiausiame poste. Rachimovas buvo perrinktas 2003 m. gruodžio mėnesį rinkimuose skanduojant OSCE demonstracijai prieš jį: "Didžiausios apgavystės kaltininkai!" Respublikos parlamentas yra respublikos susirinkimas - Kuraltai, paprastai renkamas penkiems metams. Šis susirinkimas turi 120 atstovų. Respublikos konstitucija priimta 1993 m. gruožio 24 d.

Respublikos teisminė valdžia - Konstitucinis Teismas, Aukščiausiasis Teismas, Apeliacinis Teismas, Rajoninis Teismas ir viešosios tvarkos justicija. Miestai ir rajonai sąlygoti respublikinės svarbos Savivaldybės pagal kūrimosi įsakymus, Pakeitimus savivaldybėse teisę turi tik Baškirijos respublikos įstatymai.

## [taisyti] Ekonomika

Ekonomikoje daugiausiai viskas priklauso nuo respublikos naftos perdirbimo, Kuri yra palikta nuo sovietinių laikų ir buvo įdėta truputį investicijų po SSRS griuvimo. Dauguma pramonės formaliai, buvo atiduota frakcijai, artimai prezidento šeimai. Daugiau kai pusė Baškirijos pramonės sutelkta Ufoje.

## [taisyti] Švietimas

Baškirijos respublika turi aukštą mokslo ir techninį potencialą. Baškirijoje yra apie 60 mokslinių organizacijų. Fundamentaliojo ir taikomojo mokslo tyrinėjimo darbai vyksta 12 institutų UFA moksliniame rusų akademijos mokslų centre, 29 29 skirtingų pramonės šakų institutuose, projektavimo namai ir organizacijos, kolegijų ir universitetų katedros Populiari auklėjimo sistema ir mokymas tarp daugelio baškirų turi didelę svarbą ir atsispindi tautosakoje, nacionaliniuose kostiumuose ir tradicijose. Kai X a. Baškirijoje paplito islamas, daugiau išryškėjo auklėjimas mokyklose – religinės mokyklos buvo pastatytos mečečių žinioje (maktabeh ir madrasah). Šiandien Baškirijos respublika yra Rusijos Federacijos valda su visapusiško mokymo įstaigų tinklu. Respublikoje dirba 12 aukštesniųjų mokymo įstaigų. Specialistai moko maždaug 200 amatų ir profesijų. Mokymo įstaigose auklėjama rusų, totorių, baškirų kalbomis.

## [taisyti] Kultūra

Folkloras dainuoja ir šoka ansambliuose, nacionalinių teatrų, muziejų, bibliotekų tinklas yra pakilime; kasmetiniai žmonių festivaliai tapo tradicija. Baškirija yra lyderė Rusijos Federacijoje pagal muziejų, viešųjų bibliotekų, knygynų ir klubų skaičių. Respublika turi 7 baškirų, 4 rusųir 2 totorių dramos teatrus, valstybinę operą ir baleto teatrą, Nacionalinį simfoninį orkestrą, filmų studija "Baškirija", 30 filharmoninių kolektyvų. Labai gerai žinoma baškirų valstybinė folklorinių šokių grupė vadovaujama F.Gaskarovo. Priimtos trys programos Baškirijos kultūros sferoje: Buvo priimta programa tolimesnio meno plėtojimui iki 2005; "Baškirijos žmonės" programa 2003–2012; Programa tolimesniam Baškirijos folkloro augimui ir plėtojimuisi.

## [taisyti] Turizmas

Gamta apdovanota nuostabių ir neįsivaizduojamu grožiu. Grynas kalnų oras, neaprėpiamos stepės, gydomieji vandenys, gydomasis purvas— visa tai daro Baškiriją vieną iš nedaugelio svarbiausių vietų dėl savo gydomųjų savybių, mineralinių vandenų kurortu Rusijoje. Sanatorijos: "Yangan-Tau", "Žaliasis miškas", "Krasnousolsk", "Yumatovo" (vienintelė vieta, kur gydoma kumelės pienu), "Yakty-Cool", "Assy", "Pušynas" – tai populiariausi ir svarbiausi sveikatos centrai Baškirijoje. Platus vietų poilsiui, rekreacijai ir turizmui pasirinkimas: jodinėjimas, klanų slidinėjimas, keliavimas ilgus nuotolius, plaukiojimas kanojomis pripučiamomis valtimis ir kanojomis gėlomis respublikos upėmis.

Rusijos Federacijos administracinės teritorijos |
Federaliniai subjektai

Respublikos | Adygėja | Altajus | Baškirija | Buriatija | Čečėnija | Čiuvašija | Dagestanas | Ingušetija | Kabardino-Balkarija | Karelija | Chakasija | Komių Respublika | Kalmukija | Karačajų-Čerkesija | Marių Respublika | Mordovija | Šiaurės Osetija | Jakutija | Tatarstanas | Tuva | Udmurtija
Kraštai | Altajus | Chabarovskas | Krasnodaras | Krasnojarskas1 | Permė | Primorjė | Stavropolis
Sritys | Amūras | Archangelskas | Astrachanė | Belgorodas | Brianskas | Čeliabinskas | Čita | Irkutskas2 | Ivanovas | Kaliningradas | Kaluga | Kamčiatka3 | Kemerovas | Kirovas | Kostroma | Kurganas | Kurskas | Leningradas | Lipeckas | Magadanas | Maskva | Murmanskas | Nižnij Novgorodas | Novgorodas | Novosibirskas | Omskas | Orenburgas | Oriolas | Penza | Pskovas | Rostovas | Riazanė | Sachalinas | Samara | Saratovas | Smolenskas | Sverdlovskas | Tambovas | Tomskas | Tula | Tverė | Tiumenė | Uljanovskas | Vladimiras | Volgogradas | Vologda | Voronežas | Jaroslavlis
Federaciniai miestai | Maskva | Sankt Peterburgas
Autonominės sritys | Žydų
Autonominės apygardos | Aga Buriatija | Čiukotka | Evenkija1 | Chantų Mansija | Koriakija3 | Nenecija | Taimyrija1 | Ust-Orda Buriatija2 | Jamalija

1. 2007 m. sausio 1 d. Evenkija ir Taimyrija bus prijungtos prie Krasnojarsko krašto.
2. 2008 m. sausio 1 d. Ust-Orda Buriatija bus prijungta prie Irkutsko srities.
3. 2007 m. liepos 1 d. Kamčiatkos sritis ir Koriakija bus sujungtos į Kamčiatkos kraštą.

Federalinės apygardos
Centrinė | Tolimieji Rytai | Šiaurės Vakarai | Sibiras | Pietūs | Uralas | Pavolgis

Rodomas puslapis "http://lt.wikipedia.org../../../b/a/%C5%A1/Ba%C5%A1kirija.html"

Kategorijos: Su gramatinėmis klaidomis | Baškirija

##### Views

- Straipsnis
- Aptarimas
- Dabartinė versija

##### Paieška

##### Kitomis kalbomis

- العربية
- Башҡорт
- Български
- Català
- Чăвашла
- Česky
- Deutsch
- English
- Eesti
- Español
- Esperanto
- Euskara
- Français
- Suomi
- 한국어
- Italiano
- Nederlands
- 日本語
- Norsk (bokmål)
- Polski
- Português
- Русский
- Slovenčina
- Српски / Srpski
- Suomi
- Svenska
- Tatarça
- Türkçe
- 中文