Fašizmas - Vikipedija

# Fašizmas

### Straipsnis iš Vikipedijos, laisvosios enciklopedijos.

Fašizmas (itališkai fascismo) - sąvoka naudojama apibūdinti:

1. dešiniosios pakraipos autoritarinį politinį judėjimą, kuris nuo 1922 m. iki 1943 m. valdė Italiją, vadovaujant Benito Musoliniui;
2. komunistinėje propagandoje, pradedant Stalinu, visą antikomunizmą;
3. naujesnėje nemarksistinėje fašizmo tyrinėtojų, tokių kaip Ernst Nolte, (maždaug nuo 1970-ųjų) - antiliberalias, antidemokratines ir antikomunistines ideologijas, įskaitant vokiečių nacionalsocializmą.

## [taisyti] Itališkasis fašizmas

Italijoje fašistų politinis judėjimas susiformavo 1920-23 m., vadovaujant Benito Musoliniui. Benito Musolinis su savo bendraminčiais kritikavo silpną liberalų vyriausybę, socialistus, vėliau pradėjo kovą dėl valdžios. Fašistai pasiekė, kad 1922 m. spalio 29 d. Italijos karalius pavestų Musoliniui sudaryti vyriausybę. Gyvavo iki 1945 m. (Antrojo pasaulinio karo pabaigos).

Pavadinimas kilo iš Musolinio grupuotės, pasivadinusios Fasci di combattimento. Fasci reiškė Senovės Romoje naudotą valdžios simbolį.

Fašizmas artimas nacionalizmui, remiasi socialdarvinizmu, linkęs iškelti tam tikrą žmonių grupę - tautą. Tauta realizuojasi per valstybę, dėl to valstybės vaidmuo taip pat sureikšminamas. Valstybė fašizmui - vientisas organizmas, pagrįstas vientisa tauta. Tautos sureikšminimas pereina į agresyvų nacionalizmą. Šalia tautos ir valstybės fašizmui būdingas trečio elemento - vado, elitinės asmenybės - sureikšminimas. Lyderis prisiima atsakomybę, todėl kiti turi aklai vykdyti jo įsakymus. Ekonomika ir visuomeninis gyvenimas organizuojamas korporaciniu principu.

## [taisyti] Fašizmo idėjų paplitimas

Karinis paradas Berlyne

Ispanijoje po teisėto demokratinio socialdemokratinių jėgų atėjimo įvaldžią rinkimų keliu 1936 m. prasidėjo dešiniųjų nacionalistinių jėgų maištas, perėjęs į pilietinį karą, daugiau ar mažiau atvirą užsienio valstybių - hitlerinės Vokietijos, fašistinės Italijos, Sovietų Rusijos karinį kišimąsi, pasibaigęs kairiųjų jėgų pralaimėjimu ir generalisimo Franco įsitvirtinimu valdžioje daugeliui dešimtmečių. Kai kurie istorikai ir autoritarinį prezidento Antano Smetonos, simpatizavusio Mussolini idėjoms, valdymo periodą linkę vadinti fašistiniu, tačiau, šiam režimui nebuvo būdingas Lietuvių tautinio išskirtinumo akcentavimas, represijos prieš kitaminčius, lyginant su aplinkiniais kraštais buvo menkokos, užsienio politika, ir norint, negalėjo tapti agresyvia, o opozicionieriams buvo palikta tam tikra veikimo laisvė. Dėl šių priežasčių A. Smetonos režimas laikytinas autoritariniu, tačiau besiskiriančiu nuo fašizmo.

## [taisyti] Fašizmo nusikaltimai

Aušvico (Osvencimo) koncentracijos stovyklos krematriumas
Karių kritusių II pasauliniame kare kapinės

Fašistinės Italijos armija dalyvavo II pasauliniame kare ir rytų fronte kaip hitlerinės Vokietijos sąjungininkė. Fašizmo bei jam giminingo nacizmo aukomis tapo milijonai įvairių tautybių gyventojų - skaičiuojama apie 50 mln. Išskirtinis tautinės neapykantos ir pigios politinės konjunktūros padiktuotas reiškinys - holokaustas.

## [taisyti] Pasipriešinimas fašizmui

Nusikaltėliška karinga fašistinė ideologija sukėlė ne tik II pasaulinį, pasmerkusį pražūčiai milijonus piliečių, karą, bet ir atitinkamą pasipriešinimą. Geopolitiniame lygmenyje, Sovietų Sąjunga susilaukė vakarų Sąjunginikų paramos ir II fronto atidarymo, pasibaigusiu hitlerinio bloko sutriuškinimu 1945 m. Prieš fašizmą priešinosi tiek valstybių koalicija, tiek ir pavieniai asmenys, bei pogrindinės antifašistinės organizacijos, (surengusios net atentatą prieš Hitlerį), kurių daugelio veikla pasibaigė tragiškai.

Kita vertus, kai kurie asmenys, daugiausia priklausantys jaunimo sluoksniams, susižavėję žiniasklaidos peršamu stipraus žmogaus įvaizdžiu, ar pasigavę pigių antisemitinių lozungų, buriasi į neonacistinius sambūrius bei organizacijas. Daugelyje valstybių, kaip ir Lietuvoje, tautinės neapykantos, karo kurstymas yra persekiojamas įstatymu, todėl tokios grupuotės balansuoja ant teisėtumo ribos ir neturi politinių perspektyvų. Vokietijoje menki neonacių išpuoliai - manifestacijos, sukelia dešimteriopai didesnes, tūkstantines protesto akcijas.

#### [taisyti] Antifašistinės interneto svetainės užsienyje

- British anti-fascist website
- The Political Economy of Fascism - From Dave Renton's anti-fascist website
- Antifašistická Akcia Bratislava-Antifacism Action Brataslava. Slovak anti-facism website

| Šis politologinis straipsnis yra nebaigtas. Jūs galite prisidėti prie Vikipedijos papildydamas šį straipsnį.

Rodomas puslapis "http://lt.wikipedia.org../../../f/a/%C5%A1/Fa%C5%A1izmas.html"

Kategorijos: Nepilni Politologija | Politinės teorijos | Etnocentrizmas

##### Views

- Straipsnis
- Aptarimas
- Dabartinė versija

##### Paieška

##### Kitomis kalbomis

- العربية
- Беларуская
- Български
- Català
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- فارسی
- Suomi
- Français
- Furlan
- Gaeilge
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Bahasa Indonesia
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- ქართული
- 한국어
- Latviešu
- Македонски
- Nederlands
- Norsk (nynorsk)
- Norsk (bokmål)
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Sicilianu
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Svenska
- Tagalog
- Türkçe
- Українська
- ייִדיש
- 中文