Olbaltumviela - Vikipēdija

# Olbaltumviela

### Vikipēdijas raksts

Olbaltumvielas ir biopolimēri, kas sastāv no aminoskābēm, kuras savstarpēji saistītas ar peptīdsaitēm. Olbaltumvielas iedala:

- Proteīni (sastāv tikai no aminoskābju virknes vai virknēm)(piem: albumīns)
- Proteīdi (satur arī daļu, kas nesastāv no aminoskābēm) piem: hemoglobīns.

Ļoti bieži ar jēdzienu proteīns saprot olbaltumvielas kā tādas. Proteīnu var veidot arī vairāki polipeptīdu pavedieni.

Olbaltumvielas ir pašas nozīmīgākās vielas šīnas sastāvā. 45% no no dzīvnieku organisma sastāv no olbaltumvielām. Tās ir lielmolekulāras vielas, kuras sastās no aminoskābēm. Organisnā ir 20 dažādas aminoskābes, 8 no tām ir neaizstājamas - tās nav iespējams uzņemt ar pārtiku, .

Ribosoma sintezē aminoskābes un rada olbaltumvielas. Olbaltumvielām ir 2*10 23(pakapē) variācijas. Viena olbaltumviela sastāv no vairāk kā simts aminoskābēm. ORganismā ir vairāk kā 200 000 olb.v, izšķir 4 struktūras. 1. Pirmējā jeb primārā struktūra - aminoskābes veido ķēdīti 2. Otrējā, jeb sekundārā - aminoskābju ķēdīte veido spirāli. Šinī stadijā izveidojas arī ūdeņraža saite. Šī struktūra ir noturīgāka. 3. Trešējā, jeb tercālā - 2 stadijas spirāle dažnedažādi telpiski saliecas. 4. Ceturtā, jeb Kvartārā, Olbaltumvielas izveido kompleksus.

Olbaltumvielas spēj pāriet no vienas struktūras citā, to sauc par Denaturācija (dabiska formas radīšana.

## [izmainīt šo sadaļu] Olbaltumvielu īpašības un veidi

Vienkāršas olbaltumvielas - PROTEĪNI - veidojas tikai no aminoskābēm. Biežāk sastopamās vienkāršās olbaltumvielas

ALBUMĪNI - sastopammi olas baltumā, asins plazmā un pienā. GLOBULĪNI - galvenie pāstāvji ir asins plazmas globulīni, piena un muskuļu globulīni; SKLEROPROTEĪNI - muskuļu, ādas, nagu, garu, vilnas un zīda proteīni GLUTELīNI - sastopami augu valstī - kviešu lipeklis un rīsu galvenā olbaltumviela. PROLAMĪNI - augu valsts proteīni, kuri sastopami miežos un kukurūzā.

Saliktas olbaltumvielas sauc par Proteīdiem. Tie satur vēl citas neorganiskas vielas. Biežāk sastopamas saliktas olbaltumvielas

NUKLEOPROTEĪDI - parastā olb.v. + nukleīnskābju savienojums. Nozīme ir iedzimtībā un olbaltumvielu biosintēzē. GLIKOPROTEĪDI - satur olģhidrātus . Balstaudu, saistaudu un gļotvielu sastāvā

| Šis Fizikas/Ķīmijas raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to.

## [izmainīt šo sadaļu] Skat. arī

Bioķīmija

Saturs iegūts no "http://lv.wikipedia.org../../../o/l/b/Olbaltumviela.html"

Kategorijas: Fizikas un Ķīmijas nepabeigti raksti | Ķīmija | Bioloģija

##### Views

- Raksts
- Diskusija
- Pašreizējā versija

##### Meklēt

##### Citās valodās

- Afrikaans
- العربية
- Български
- Bosanski
- Català
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- فارسی
- Suomi
- Français
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Magyar
- Bahasa Indonesia
- Ido
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- 한국어
- Lëtzebuergesch
- Lietuvių
- Македонски
- Nederlands
- Norsk (nynorsk)
- Norsk (bokmål)
- Kapampangan
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Basa Sunda
- Svenska
- தமிழ்
- ไทย
- Türkçe
- Oyghurque
- Tiếng Việt
- 中文
- Bân-lâm-gú