Lietotājs:Jencha/fizika - Vikipēdija

# Lietotājs:Jencha/fizika

### Vikipēdijas raksts

< Lietotājs:Jencha

Sagatavošanās fizikas eksāmenam. Pārbaudāmie mācību satura elementi

1. Mehānika

- Mehānisko kustību veidi:
  - vienmērīga un vienmērīgi paātrināta taisnlīnijas kustība,
  - Vienmērīga kustība pa riņķa līniju,
  - Ņūtona likumi,
  - Impulsa nezūdamības likums,
- Spēku veidi:
  - gravitācijas spēks,
  - elastības spēks,
  - berzes spēks,
  - Arhimēda spēks.
- Darbs un enerģija.
  - - Mehāniskās svārstības un viļņi.

2. Molekulārfizika

- - Molekulāri kinētiskā teorija ideālai gāzei.
  - Ideālās gāzes iekšējā enerģija. Darbs.
  - Siltuma daudzums.
  - Pirmais termodinamikas likums

3. Elektrodinamika

- - Ķermeņu elektrizēšanas veidi.
  - Elektriskā lauka intensitāte, potenciāls, potenciālu starpība.
  - Kondensatori, to kapacitāte.
  - Uzlādēta kondensatora enerģija.
  - Līdzstrāva. Strāvas stiprums, spriegums, pretestība.
  - Oma likums.
  - Vadītāju virknes un paralēlais slēgums.
  - Džoula–Lenca likums.
  - Elektrodzinējspēks (EDS).
  - Oma likums pilnai ķēdei.
  - Elektriskā strāva metālos, elektrolītos, gāzēs, pusvadītājos un vakuumā.
  - Magnētiskās parādības. Magnētiskā indukcija un tās plūsma.
  - Ampēra spēks. Lorenca spēks.
  - Indukcijas EDS rašanās.
  - Lenca likums.
  - Spoles magnētiskā lauka enerģija.
  - Elektromagnētisko svārstību rašanās svārstību kontūrā.
  - Maiņstrāva, tās iegūšanas principi. Transformatora darbība un izmantošana. Elektromagnētiskie viļņi, to īpašības. **Elektromagnētisko viļņu skala.

4. Optika

Gaismas atstarošanas un laušanas likumi. Plakani spoguļi un lēcas. Lēcas fokusa attālums un optiskais stiprums. Pilnīgā atstarošana. Gaismas viļņējādās īpašības: dispersija, interference, difrakcija un polarizācija. Emisijas un absorbcijas spektri 5. Fotoni. Fotoefekts, tā likumi. Atoma uzbūve. Atoma kodola uzbūve 6. Eksperimentālie uzdevumi Eksāmena satura veidošanā izmantotie materiāli

Zinātniskā literatūra, uzdevumu krājumi, enciklopēdijas un periodika. Uzdevumu veidi

Atbilžu izvēles uzdevumi, savietošanas uzdevumi, kvalitatīvie un kvantitatīvie uzdevumi. Pārbaudāmās prasmes

Izskaidrot kustības eksistences un maiņas nosacījumus. Atrast piemērus kustībām dabā. Izskaidrot, kā mainās kustību raksturojošie lielumi: ātrums, pārvietojums, paātrinājums ķermeņu brīvajā krišanā un vertikāli augšup izsviesta ķermeņa kustībā. Aprēķināt ceļu, ātrumu, paātrinājumu un pārvietojumu vienmērīgi paātrinātā kustībā. Konstruēt vienmērīgas taisnlīnijas kustības koordinātas, ātruma un paātrinājuma grafiku. Konstruēt vienmērīgas paātrinātas taisnlīnijas kustības ātruma un paātrinājuma grafiku. Raksturot kustību un noteikt noieto ceļu un paātrinājumu pēc ātruma grafika.

Izskaidrot, kā mainās kustību raksturojošie lielumi: ātrums, paātrinājums. Noteikt rotācijas periodu un frekvenci. Aprēķināt kustības ātrumu, veikto ceļu, leņķisko ātrumu un centrtieces paātrinājumu.

Lietot Ņūtona likumus dažādu parādību izskaidrošanai. Paskaidrot jēdzienus: masa, spēks, svars, impulss. Lietot otro Ņūtona likumu uzdevumu risināšanā, ja uz ķermeni darbojas vairāki spēki: a) kustībā pa taisnu līniju un horizontālu virsmu, ja vilcējspēks vērsts horizontāli un jāievēro pretestības spēks, b) ja kustība notiek pa slīpu virsmu.

Aprēķināt gravitācijas spēku. Izmantot Huka likumu elastības spēka aprēķināšanai. Aprēķināt slīdes berzes spēku, ja kustība notiek pa horizontālu virsmu un slīpu virsmu un vilcējspēks ir vērsts paralēli virsmai. Aprēķināt lidojuma tālumu, pacelšanās augstumu un kustības laiku horizontāli un slīpi pret horizontu izsviesta ķermeņa kustībā.

Izmantot Arhimēda spēku ķermeņa iegrimes aprēķināšanai šķidrumā un tajā iegrimušā ķermeņa blīvuma noteikšanai.

Aprēķināt darbu vienmērīgā un vienmērīgi paātrinātā kustībā pa horizontālu virsmu un vertikālā kustībā. Aprēķināt mehānisko jaudu, kinētisko un potenciālo enerģiju. Izskaidrot enerģijas pāreju no viena veida citā veidā.

Izskaidrot, kā mainās svārstību raksturojošie lielumi: novirze no līdzsvara stāvokļa, ātrums un paātrinājums. Noteikt svārstību amplitūdu, periodu, frekvenci un novirzi no līdzsvara stāvokļa pēc svārstību grafika un svārstību vienādojuma. Lietot aprēķinos svārstību perioda formulas.

Izskaidrot Brauna kustību un difūziju. Noteikt molmasu, lietojot elementu periodisko sistēmu. Izskaidrot, no kā atkarīgs gāzes spiediens uz trauka sienām. Izmantot ideālas gāzes stāvokļa vienādojumu. Izteikt temperatūru no kelviniem uz celsija grādiem un otrādi. Analizēt spiediena, tilpuma un temperatūras maiņu, ja šie lielumi atlikti uz koordinātu asīm.

Aprēķināt darbu izobāriskā procesā. Izmantot aprēķinos pirmo termodinamikas likumu. Aprēķināt siltuma daudzumu, ja viela sasilst un atdziest, un mainās tās agregātstāvoklis. Veikt aprēķinus, kad mehāniskā enerģija pāriet iekšējā enerģijā. Izmantot temperatūras maiņas grafiku.

Izskaidrot, kā var ķermeni uzlādēt pozitīvi un negatīvi. Aprēķināt lādēto daļiņu skaitu, ja zināms ķermeņa lādiņš. Izskaidrot, kā elektriskajā laukā uzlādējas vadītāji un dielektriķi. Izmantot aprēķinos elektriskā lauka iedarbības spēku uz lādētu ķermeni. Izmantot aprēķinos punktveida lādiņa elektriskā lauka intensitātes aprēķināšanas formulu. Lietot potenciālu starpības sakarību ar homogēna elektriskā lauka intensitāti. Aprēķināt plakņu kondensatora kapacitāti un uzlādēta kondensatora enerģiju.

Izmantot aprēķinos formulas vadītāju virknes un paralēlajā slēgumā.

Orientēties elektrisko ierīču – elektronu staru lampas, pusvadītāju diodes, fotorezistora un termorezistora – darbībā un izmantošanā. Uzzīmēt voltampēru raksturlīkni un izmantot to pretestības noteikšanai.

Noteikt magnētiskā lauka indukcijas virzienu, ja strāva plūst pa taisnu vadu un spolē;

aprēķināt Ampēra un Lorenca spēku un noteikt tā virzienu. Izskaidrot indukcijas EDS rašanos vadītājā un noteikt indukcijas strāvas virzienu. Aprēķināt spoles magnētiskā lauka enerģiju.

Aprēķināt svārstību periodu un frekvenci, kontūra izstaroto viļņa garumu, enerģiju kondensatorā un kontūra spolē.

Uzzīmēt staru gaitu, gaismai ejot caur plakanu plāksni un prizmu. Konstruēt attēlus plakanos spoguļos un lēcās. Izmantot aprēķinos lēcas formulu, ievērojot lineāro palielinājumu un priekšmeta un attēla izmērus.

Izskaidrot krāsainas joslas rašanos, ja baltās gaismas kūlis iet cauri stikla prizmai. Aprēķināt gaismas viļņa garumu, ja ar difrakcijas režģi iegūts spektrs.

Aprēķināt fotona enerģiju un fotonu skaitu, ja ir zināma starojuma enerģija, ko absorbē ķermenis. Noteikt protonu un neitronu skaitu atoma kodolā. Paskaidrot radioaktīvā starojuma veidus: a, b un g starojums.

Novērot parādības un procesus (magnētiskā lauka un strāvas iedarbība, elektromagnētiskā indukcija, interference, difrakcija, gaismas dispersija). Graduēt mērinstrumentus un nolasīt to mērījumus (dinamometrs, termometrs, barometrs, ommetrs). Mērīt lielumus, kuri raksturo vielas īpašības (īpatnējā pretestība, laušanas koeficients). Pārbaudīt fizikas likumus (enerģijas saglabāšanās, gāzes stāvokļa vienādojums). Noteikt fizikālās konstantes (brīvās krišanas paātrinājums, atsperes cietība, slīdes berzes koeficients, vadītāja īpatnējā pretestība, gaismas laušanas koeficients). Noteikt ierīču raksturojošos lielumus (dzinēja jauda, spuldzītes pretestība un jauda, strāvas avota EDS un iekšējā pretestība). Analizēt ierīču raksturlīknes (diodei, strāvas avotam, kvēlspuldzei). Noteikt kustību raksturojošos parametrus pēc stroboskopiskajiem zīmējumiem.

Programma ņemta no ISEC mājas lapas.

Saturs iegūts no "http://lv.wikipedia.org../../../j/e/n/Lietot%C4%81js%7EJencha_fizika_9439.html"

##### Views

- Lietotāja lapa
- Diskusija
- Pašreizējā versija

##### Meklēt