# Aurlandsdalen

### Fra Wikipedia, den frie encyklopedi

Aurlandsdalen, veier og gamle stier. Se også detaljkart
1960.Utsikt mot Sinjarheim fra Haugane i partiet ovenfor Bridlebrui. På kanten av fjellplatået, loddrett over gården, kan man skimte stølen Orrasete.

## [rediger] Beliggenhet

Aurlandsdalen er et norsk dalføre, lengde ca. 40 km (Geiteryggen-Vassbygdi), som ligger i Aurland kommune i indre Sogn. En av landet mest kjente turistløyper følger dalføret fra Geiteryggen rett innenfor grensen i Hol kommune nord-østover til Aurlandvangen nede ved Aurlandsfjorden i Sogn. Dalen smalner av til en trang, dramatisk vestlandsdal i forening med en utrolig frodig og artsrik natur og rike kulturminner i form av gamle gårder og støler. Artsrikdommen skyldes både mineralrik jord dannet av fyllitt i berggrunnen og kulturpåvirkning gjennom mange hundre år.

Elven som renner gjennom dalen heter øverst Stemberdøla og i nedre del Aurlandselvi. Turistruten som løper gjennom er kjent for sin varierte og dramatisk vakre natur. Aurland - Hol er den korteste forbindelsen mellom vestland og østland. Fra gammelt av har dalen derfor vært en viktig forbindelseslinje for handelsferder og fedrifter gjennom og langsetter dalen og over de omliggende fjellpartiene.

## [rediger] Adkomst

Aurlandsdalen kan nås enten fra Aurlandsvangen eller fra Vierbotn ved Geiteryggen. Tilkomst til Aurlandsvangen med hurtigbåt fra Bergen eller via E-16. Tilkomst til Geiteryggen via riksvei 50 fra Hol i Hallingdal. Til fots er der DNT-merkede ruter Finse - Geiteryggen, Raggsteindalen (ved Strandafjorden) - Geiteryggen eller ruten Iungsdalen - Stemberdalen. En annen rute går fra Hallingskeid gjennom Såtedalen, langs nordvestsiden av Omnsvatnet og videre over Bakkahelleren langs Geiteryggvatnet til Geiteryggen. Den opprinnelioge stikningen av Bergensbanen var lagt om Geiteryggen. Om disse planene var blitt realisert vill jernbanen fulgt denne traseen til Hallingskeid.

## [rediger] Topografi

Nedover dalføret fra det åpne høyfjellslandskapet ved Geiteryggen (1232 m. oh.) blir landskapet gradvis mer kupert. I Stemberdalen, ca. 1100 m. oh. (Steinbergdalen, Stemmerdalen, Stodmerrdalen) er dalføret vidt og åpent med slake fjellsider, med vierkledde sletter i dalbunnen. Elven videt seg tidligere ut i brede slyng som kunne roes med båt (nå oppdemmet med terskler). Fra Stemberdalen smalner dalføret med brattere fjellsider.

2001. Høyfjellslandskap ved Geiteryggen. Utsikt over Geiteryggvatnet vestover mot Bakkahelleren og Såtedalen. | 2001. Sommerklopp over Rossdøla mellom Geiteryggen og Stemberdalen. Bolhovd i Bakgrunnen. | 2001. Drifteskard i retning Storebotn øverst i Stemberdalen. | 1960. Utsyn mot Storebotn. Riksveien følger idag elven på vestsiden (høyre side).
2001. Aurdal sett fra Grønestølskleivane. I Aurdal vider dalen seg midlertidig ut. | 2001. Tidligere var vannføringen i elven var mye høyere. | 1961. Vetlehelvete. Åpen jettegryte nedenfor Bjødnastigen. | Dalbunnen under Sinjarheim er ufremkommelig. Man kan krysse elven nede ved Almen og gå over til Teigen og krysse elven igjen via Bridlebrui.

På Østerbø (Øvstebø, Aurdal), ca. 900 m. oh., vider dalen seg ut igjen med skoggrensen et lite stykke opp i dalsidene. Elven vider seg ut til et vann, Aurdalsvatnet, som nå er regulert. Fra Østerbø skjærer dalen seg brattere og smalere nedover. Fjellsidene reiser seg brattere fra dalbunnen. Elven har her gravd dype slukter og vender her sørover for så å ved Heimrebø å vende nordover igjen, før den gjeninntar sin opprinnelige retning nordvestover. Herfra følger elven et dypt utgravet gjel hvor dalbunnen er ufremkommelig. Ved den fraflyttede plassen Almen er dalen delvis farbar langs elven. Dalføret vider seg herfra gradvis ut til det møter Midjedalen i Vassbygdi. Herfra er dalbunnen relativt flat og fjellsidene bratte ned til Aurlandsvangen, men avskåret av Vassbygdvatnet.

## [rediger] Historie

## [rediger] Kraftutbygging og endring

Aurlandsvassdraget, som skulle gi en årsproduksjon på rundt 2 mrd. kW-timer, ble utbygd på 70-tallet etter et meget omstridt vedtak i Stortinget i 1969. Bak utbyggingen sto Oslo Lysverker. Reguleringen skulle bli en demontrasjon på hvordan en kraftutbyggeing kunne foretas. Men de store vannfallene har stilnet. De biotopene som kontinuerlig ble overrislet av fosserøyken er blitt sterkt reduserte. Nede i de dype elvkløftene renner det lite vann. Terskler skulle sørge for at der var vannspeil i vassdragene, men dette er meget fjernt fra det buldrede inferno som tidliger fylte elvgjelene. Aurlandselvi regnes ikke lenger som en av Norges fornemste lakseelver. Man møter ikke lenger driftene med storfe, geiter og griser som skulle tilbringe sommeren på Østerbø og Stemberdalen. Kløvhestene, det faste trekket i landskapsbildet, som Jon Fimreite og Knut Sønnerheim m. fl. førte proviant til Steinbergdalshytta og Østerbø med, er også historie. Aurlandsdalen er blitt som de fleste andre dalføre, preget av gjennomfart og fritid. Kun strekningen Nesbø - Vassbygdi er rimelig upåvirket, når en ser bort fra sterkt redusert vannføring i Aurlandselvi og riksveistykket mellom Berdalstunnellen og Nesbøtunnellen som er synlig fra stien ved Heimrebø.

1961. Knut Sønnerheim, like før Heimrebø, med sine to kløvhester med proviant til Østerbø turishytte. Hver hest kunne lastes med 100 kg. Turen Østerbø-Vassbygdi måtte gjentas flere ganger for uken. Til Steinbergdalen måtte også all veden til koking og oppvarming føres på hesteryggen.

## [rediger] Aurlandsdalen før og nå

1961. Geiteryggen. sett nordøst mot Geiteryggvatnet og Bakkahelleren. | 2001. Geiteryggen 40 år senere slik den fremstår i dag. | 1961. Utsikt mot Stemberdalen. | 2001. Utsikt mot Stemberdalen.
1961. Steinbergdalshytten ble reist av Den norske turistforening i 1895 og drevet helt frem til 1960 hvor det unge paret Jon og Signe Fimreite fra Aurland overtok og drev stedet til ut på 90-tallet. De bygget opp virksomheten til det den er i dag. | 2001. Steinbergdalshytten. Den opprinnelige hytten er inkorporert i anlegget og verandaen innebygget i stuene. Hytten kan sees til venstre i bildet ved flaggstangen. | 1960. Interiør fra peisestuen i den gamle Steinbergdalshytten slik det var uforandret siden 1895 da hytten ble oppført. Døren fører inn til den ene av de to soverommene. | 2001. Den gamle spisetuen i ny skikkelse.
1961. Øyestøylene. Før utbyggingen fulgte turistløypen den gamle kløvveien langs østbredden av Øyestølsvatnet (964 m. oh.) | 1978. Øyestøylene med aleggsvirksomhet. De to stølhusene sees ennå og den gamle kløvstien hvor turistruten tidligere gikk, kan skimtes langsmed bekken. | 2001. Øyestøylene sett opp fra den nye turisruten ved Skoradn. | 1961. Mot Grøna. Den gamle stien kan skimtes i åsen stigende opp for å krysse elven Grøa ovenfor fossefallet. Dagens turistrute faller her sammen med den gamle kløvvegen via Grønneseter (nå fritidhus) og ned lien til Aurdalen.
Ca. 1900. De to brukene på Øvstebø i Aurdalen ble turisthytter på begynnelsen av 1900-tallet. Det nærmeste av de to husene (t. h.) Eksisteren ennå, innbygget i den nåværende Østebø turisthytte. Huset tjente som peisetue til frem på 1970-tallet. I dag er huset ominnredet til overnatting og den gamle peisen er ennå intakt på ett av soverommene. | 1961. De to turisthyttene på Østerbø, Østerbø Turisthytte (t. v.) og Østerbø fjellstove (t.h.). Det lille huset midt på bildet er det opprinnelige huset fra bildet ytterst til venstre og tjente til ut på 1970-tallet som peisestue i Østerbø turisthytte. | 2001. Østerbø turisthytte. Det gamle hovedhuset fra bildet helt til venstre gjenkjennes på pipen.

## [rediger] Helårsveg

For å få gjennomført kraftutbyggingen måtte der bygges vei gjennom dalen. Veien skulle tjene som fergefri helårsvei mellom østland og vestland, hovedsakelig etter den gamle ruten Aurland - Hol. Bergen skulle få stamvei til Oslo over Voss, Vinje. Nærødalen, Aurland og opp Aurlandsdalen til Geiteryggen. Derfra gjennom Vierbotn, Sveingardbotn og langs Strandafjorden til Hol i Hallingdal. Man unngikk derved fergestrekket Kvanndal Kinsarvik over Hardangerfjorden og den usikre Hardangervidden som var vanskelig å holde vinteråpen. Selv om veien fikk rimelig bredde, ble tunellene mellom Vassbygdi og Stonndal ikke av den nødvendige standard.

I november 2000 ble den nye Lærdalstunnellen mellom Aurland og Lærdal åpnet i det som ble den nye stamvegen mellom Oslo og Bergen. Aurlandsdalen unngikk dermed en ytterligere belastning. Men derved falt også ett av de tunge argumentene for det omstridte utbyggingsvedtaket av 1969 bort.

## [rediger] Ferdselsveger

Ruten mellom Aurlandsvangen og Hol var den aller korteste veien mellom østland og vestland. Aurlandsdalen var derfor fra svært gammelt av en av de viktigste forbindelsene mellom vestlandet og Østlandet. Først i den senere tid ble det mulig å føre fedrifter langs selve dalføret, ved utsprengningen av Sinjarheimsgaldene i 1870 og Nesbøgaldene på 1930-tallet. Før den tid var det bare mulig for folk ferdes langsetter selve dalføret. Frem til 1930-årene måtte fedrifter ta omvegen over fjellet fra Nesbø til Østerbø. Både Sinjarheimsgalden og Nesbøgaldene hadde trestiger for å kunne forsere de loddrette fjellveggene.

Fot. H. Tønsberg: Begynnelsen av 1900-tallet. Nesbøgalden. | Fot. H. Tønsberg: Begynnelsen av 1900-tallet. Nesbøgalden. | Nesbøgalden utsprengt i klippeveggen over Nesbøvatnet. | 2001. Nesbøgalden i retning Østerbø. 1960.
2001. 2001. Bridlebrui. Broen over Aurlandselvi som leder forbi Teigen til Stonndalen. | 2001. Sinjarheimsgalden. Personen i skyggen av busken i forgrunnen sier noe om dimensjonene. | 1961. Sinjarheimsgalden. Den utsprengte stien øverst til venstre. Stien har flere ganger blitt ødelagt av ras. | 2001. Sinjarheimsgalden

Før 1870 måtte fedriftene ta den lange omvegen, enten over Langfjellet og ned til Østerbø eller over Stonndalen til Stemberdalen, Alternativt over Låvidalen til Geiteryggen. Derfra gikk ferden ned til Vierbotn via Sveingardsbotn og videre langs Strandafjorden til Hol i Hallingdal.

De viktigste rutene var (se kartet - nummerangivelsen sier ingenting om viktigheten):

Omtrentlig rute (5) for fedriften fra Vassbygdi, opp Eisingaberget. Se også detaljkart
Omtrentlig rute som ble brukt før det i 1930-årene ble sprengt vei i Nesbøgalden som var farbar for storfe. Ruten førte over fjellet og ned til Østerbø i Aurdalen

  1. (Rød markering):Turistvegen følger selve dalen. Bjødnastigen var i mange år stengt på grunn av ras. Nå er det mulig å velge alternativ til ruten langs elven under Holmen der stien deler seg ved Tirtesva like forbi Nesbø (Rødt). Etter at kraftubyggingen, reguleringen av vassdragene og helårsvegen ble bygget på 70-tallet er stien lagt oppe i fjellsiden fra Steinbergdalshytten til man igjen støter på den gamle stien ved broen over Grøna. Deretter følger den det gamle faret ned bjørkelien til Østerbø.
  2. (Ikke inntegnet på kartet): En rute fulgte Aurlandsvangen, Kleppane, Låvi, Låvisdalen, over Grindsfjellet, forbi Bottolfstølen og Raunedokken, over Repparhaugene, gjennom Vetledalen til Rausmesdalen, videre til Hednedalen tilbake på drifteveien fra Vindedalen, deretter østover til Geiteryggen langs Strandafjorden til Hol.
  3. (Orange markering): I Rausnesdalen var der veiskille til en annen mye benyttet veg som tok opp til Fossane, Langevatnet, Mellomvatni, Svartevatnet, Geiteryggen til Strandefjorden.
  4. (Violett markering): Et annet veiskille var nederst i Låvisberget der veien gikk til Vassbygdi og videre til Midje, opp Nordalen for så å dreie østover og videre sydøstover over Langafonna, Grodalen og ned Langedalen forbi Herdestølen til Østerbø.
  5. (Grå markering): En annen rute gikk opp det stupbratte (se kart) Eisingaberget, for å unngå Sinjarheimsgalden som fikk utsprengt sti først i 1870. Før den tid var her ikke fremkommelig med fedrift. Ved å velge veien forbi Eisingane (støler)og videre over Langedalsfjellet sparte en seg for både Sinjarheimsgalden, Bjønnestigen og Nesbøgalden.
  6. (Grønn markering): De som valgte å følge dalen måtte krysse elven ved Almen og gå på sydsiden forbi Teigen og så tilbake til nordsiden ved Bridlebrui (grønn).
  7. (blågrønn markering): Enda en annen veg gikk over Stonndalen hvor der ble bygget kløvvei igjennom Stonndalsgjelet på østsiden av dalen, antagelig omkring tiden da man gikk over fra beite og støl til gårdsdrift i 1743. Driftene ble ført videre opp på Klovehalsen forbi Berdalsbotn og Holene til Stemberdalen. Denne ruten ble antagelig først tatt i bruk på midten av 1800-tallet.

## [rediger] Bosetting

Så seint som i år 1850 var det til sammen 10 gårdsbruk og husmannsplasser i Aurlandsdalen : Almen, Sinjareim, Teigen, Berekvam, Skori, Nesbø, Vikaneset, Aurviki og to gårdsbruk i Aurdalen (Østerbø). Boplassene er antagelig mye eldre enn de skrevne kildene kan tyde på - noen kanskje tilbake til før middelalderen.

Sinjarheim

Første kjente bruker er Per 1611. Siste bruker er Ingebrigt Jonassen Rinde født 1873 – død 1935.

1961. Gården Sinjarheim. Allerede på midten av 1800-tallet var gården i forfall. Den ble fraflyttet i begynnelsen av 1900-tallet og ble sommerdrevet frem til 1940-tallet. Knut Sønnerheim (født 1913 - død 1976) som drev Østerbø turishytte i en mannsalder, er født på gården og tilbragte sine første leveår der. | 1960. Sinjarheim lå på kanten av et stup ned i dalbunnen hvor det i hele sin bredde gikk en frådende elv. Det var derfor vanlig å sikre barna med tjor. Trærne i bakgrunnen til venstre er på andre siden av dalen. Fjellet i bakgrunnen på midten er Eisingaberget hvor man førte drifteferder over før Sinjarheimsgalden ble utsprengt og farbar for fedrifter i 1870. | 2001. De gamle husene er istandsatt omkring 1980-tallet med frivillig dugnad, og er nå sikret for mange år. | 2001.Hovedhuset på Sinjarheim er kledd og malt på fivillig dugnad.

Almen

Plass under Sinjarheim. Den første kjente brukeren er Magne Sult, også nevnt som Magne Olsen Almen, født. 1718 – død 1753. Siste brukeren bosatt på Almen er Simon Johannessen Belle født 1830 - død 1912. Plassen består i dag av et lite hovedhus, Almastova og en liten låvebygning.

Almastova er ein liten ett-roms laftet bygning på om lag 3,5 x 4,0 m i grunnplan. Det sies at Almastova er den eldste stående trebygningen i Aurlandsdalen. I følgje Arne Berg ved NIKU tyder utformingen av novene på at bygningen kan være satt opp på 1600-tallet Huset har tidligere hatt tregolv. Ved siden av døren er der utvendig murt pipe.

I 2004 fikk Aurlandsdalen kulturlandskap v/Aurland naturverkstad 42.000 av Norsk kulturminnefond til istandsetting av Aalmastova.

Restaurering av Almen i 2005

2001. Almen. Stien ned fra Sijarheimsgalden går imellom Almastova og låven på Almen. Låven er godt synlig. Taket på Almastova kan skimtes under en stor stein. | 2001. Her er Almastova godt synlig under steinen som beskytter mot steinsprang og ras. | 2001. Almastova er ikke stor, bare ett rom, og vitner om den farefulle nøysonhet menneskene for noen mannsaldrer siden fristet i denne dalen. | 2001. Almastova. I bakgrunnen, i det lyse fjellpartiet, kan vi skimte Sinjarheimsgalden. Sinjarheim ligger akkurat utenfor høyre billedkant der Veiverdalsfossen skimtes i bakgrunnen.

Teigen

Første kjente bruker er Peder Ellingsen Teigen født 1632 - død 1661. Siste kjente bruker som bodde på Teigen er Lars Knudsen Teigen, født 1796 - 1848.

2001. Stien til Stonndalen krysser Aurlandselvi via Bridlebrui og passerer tett innpå Teigen. | 2001. Teigen, sett fra stien til Sinjarheim, ovenfor Bridlebrui.

Berekvam

Første kjente bruker er Gudbrand som skatter av Teigen 1603. Siste kjente bruker som bodde på Teigen er Øystein Olsen Berekvam, født 1901 - død (?).

Skori

Holmen

Nesbø Første kjente bruker er Anders Nesbø, nevnt i dokumenter av 1670. Siste kjente bruker som bodde på Nesbø er Sivert Nesbø født 1888, (emigrert til Amerika i 1909.

1961. Nesbø. Driftene måtte før 1930-tallet ta veien opp Gravadalen til høyre for gården og over fjellet til Østerbø for å unngå Nesbøgalden. | 1960. Det gamle stabburet på Nesbø. | 2001. Nesbø tilpasset til fritidsbolig. | 2001. Nesbø slik en møter stedet når en ankommer nordfra.

Vikaneset

Urdviki (Aureviki)

Første kjente bruker er Elling, nevnt i dokumenter fra 1718. Siste kjente bruker som bodde i Urdviki er Sjur Eriksen Urdvik født 1829 - død (??).

1961. Etter Urdviki ble fraflyttet ble den benyttet som geitestøl til ut på 1970-tallet. Da veien ble ført frem til Østebø ble Urdviki bygget om til fritidsbolig. | 1960. Geiter på Urdviki. | 2001. Urdviki tjener i dag som fritidsbolig.

Øvstebø(Østerbø)

Første kjente brukeren er Nils Urdal (Aurdal) som betaler landskatt 1632. Død 1638. Siste kjente bruker som bodde på Østerbø er Knut Mikkelsen Østerbø. født 1846 - død 1914.

Østerbø sett fra riksvei 288. | 2005. Gravsted opprettet 1859 fordi det var ugjørlig å få bragt de døde til kirkegården på Aurlandsvangen. Her ligger 27 mennesker begravet. Av datoene kan vi se at Spanskesyken også herjet på avsidesliggende steder som her. Flere av navnene peker østover mot Hol og Ål.

## [rediger] Folketall

Folketall i 1845 var på 2811 innbyggere. En sterk uttflytting til Amerika og til byene, særlig på 1900-tallet gjorde at i 1960 var folktallet kommet ned i 2193. I dag (2004) er folketallet 1803 innbyggere. Minneplaten på gravstedet på Østerbø viser mange døde under spanskesyken.

## [rediger] Se også

- Arkivnett Sogn og Fjordane.
- Aurlandsdalen

## [rediger] Lenker

- Bilder fra Aurlandsdalen
- Bilder fra Aurlandsdalen
- Bilder fra Aurlandsdalen
- Bilder fra Aurlandsdalen

## [rediger] Bibliografi

- Ættebok for Aurland, bind 2 - fram til omlag 1900, Anders Onstad. Utgiver: Aurland sogelag. Bergen boktrykk 1964.
- Aurland bygdebok, fram til omlag 1920. Anders Onstad. Utgiver: Aurland sogelag. Bergen boktrykk 1964.
- Aurland bygdebok, fra 1835 til 1985 (revidert og oppdatert utgave). Anders Onstad. Utgiver: Aurland sogelag. Griegs boktrykkeri 1990. ISBN 82-002261-0-4.
- Den norske turistforenings årbok 1927. Grøndahl & søns boktrykkeri 1927.
- Aurland bygdebok, fra 1835 til 1985. Anders Onstad. Utgiver: Aurland sogelag. Griegs boktrykkeri 1990. ISBN 82-002261-0-4.
- Aurlandsdalen, ei kulturhistorisk vandring frå fjell til fjære. Tron Bach,Johannes Gjerdåker, Cappelens turhåndbøker 1994. ISBN: 82-021467-5-5

Hentet fra «http://no.wikipedia.org../../../a/u/r/Aurlandsdalen.html»

Kategorier: Aurland | Sogn og Fjordanes geografi

##### Views

- Artikkel
- Diskusjon
- Nåværende versjon

##### prosjektrelatert

- Hjelp
- Ny bruker?
- Prosjektportal
- Last opp fil
- Tinget

##### Søk

##### Andre språk

- English
- Norsk (nynorsk)