# Algoritm

### De la Wikipedia, enciclopedia liberă

| Acest articol are nevoie de ajutorul dumneavoastră! Puteţi contribui la dezvoltarea şi îmbunătăţirea lui apăsând butonul "modifică pagina".

| Calitatea informaţiilor sau a exprimării din acest articol trebuie îmbunătăţită. Consultaţi manualul de stil şi îndrumarul, apoi daţi o mână de ajutor. Acest articol a fost etichetat în luna noiembrie 2005.

Algoritm (noţiunea are la origine numele matematicianului persan Al-Khwarizmi), în matematică şi informatica teoretică, reprezintă o metodă univocă prin care se descriu, pe rând, paşii necesari pentru rezolvarea unei probleme.

Algoritmul este noţiunea fundamentală a informaticii. Totul este construit în jurul algoritmilor (şi al structurilor de date, cum ar fi listele sau grafurile). Putem vorbi despre:

- algoritmul de construcţie a unui maşini (urmărind schiţele);
- algoritmul de folosire a unei maşini (citind manualul de folosire);
- algoritmul de explorare a unui labirint în vederea găsirii unei ieşiri (mâna dreaptă/stângă pe perete şi mergi fără să o dezlipeşti de perete).

## [modifică] Proprietăţi

Cele mai importante proprietăţi ale algorimtului sunt următoarele:

  - finititudinea este proprietatea algoritmului de a se termina într-un număr finit de paşi. Există şi 'algoritmi' care nu se termină într-un număr finit de paşi, dar aceştia se numesc metode algoritmice.
  - corectitudinea este proprietatea algoritmului de a furniza o rezolvare corectă a problemei date.
  - generalitatea este proprietatea unui algoritm de a rezolva o clasă de probleme, şi nu doar o problemă particulară. Spre exemplu, un algoritm care rezolvă ecuaţia x2 + 5x − 6 = 0 este mai puţin general decât unul care rezolvă ecuaţia a x2 + b x + c = 0.
  - claritatea este proprietatea algoritmului de a descrie cu exactitate paşii pe care îi parcurge în rezolvarea problemei, fără neclarităţi, fără ambiguităţi.
  - optimalitatea este proprietatea unui algoritm de a se termina după un număr minim de paşi. Spre exemplu, dacă se cere să se calculeze suma primelor n numere naturale, putem aplica formula de calcul, şi astfel algoritmul se termină într-un singur pas, pe când, dacă am aduna toate numerele de la 1 la n, s-ar termina în n paşi.

## [modifică] Clasificări

În funcţie de modul de implementare, un algoritm poate fi:

- recursiv sau iterativ
- serial sau paralel
- deterministic sau aleator
- poate furniza rezultatul exact sau doar o aproximare a acestuia

În funcţie de paradigma utilizată pot fi:

- algoritmi backtracking
- algoritmi divide et impera
- algoritmi de programare dinamică
- algoritmi greedy
- algoritmi probabilişti, algoritmi genetici, algoritmi euristici

## [modifică] Bibliografie

- Donald E. Knuth - Arta Programării Calculatoarelor (ed. 2), Volumul 1: Algoritmi Fundamentali
- en Herbert S. Wilf - Algorithms and Complexity (PDF Document)
- en Martin Davis - The Undecidable: Basic Papers On Undecidable Propostions, Unsolvable Problems and Computable Functions, Raven Press, New York, 1965

| Acest articol din domeniul informaticii este deocamdată un ciot. Puteţi ajuta Wikipedia prin dezvoltarea lui.

Adus de la "http://ro.wikipedia.org../../../a/l/g/Algoritm.html"

Categorii: Articole care au nevoie de ajutor | Articole de curăţat din noiembrie 2005 | Cioturi Informatică | Matematică | Informatică

##### Views

- Articol
- Discuţie
- Versiunea curentă

##### Caută

##### În alte limbi

- Afrikaans
- Aragonés
- Asturianu
- Български
- Bosanski
- Català
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- فارسی
- Suomi
- Français
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Magyar
- Interlingua
- Bahasa Indonesia
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- ქართული
- 한국어
- Lëtzebuergesch
- Lietuvių
- Latviešu
- Nederlands
- Norsk (bokmål)
- Polski
- Português
- Русский
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Shqip
- Српски / Srpski
- Basa Sunda
- Svenska
- ไทย
- Tagalog
- Türkçe
- Українська
- Tiếng Việt
- 中文