Srbija i Crna Gora - Wikipedia

# Srbija i Crna Gora

### From Wikipedia

Državna zajednica
Srbija i Crna Gora
Државна заједница
Србија и Црна Гора

(Zastava Srbije i Crne Gore) | (Grb Srbije i Crne Gore)

Državna krilatica: nema'
Službeni jezik | srpski jezik
Glavni grad | Beograd
Predsednik | Svetozar Marović
Predsjednik Vlade | Svetozar Marović
Površina - Ukupno - % vode | 105. po veličini 102,173 km² 0.25%
Stanovništvo - Ukupno (2000) - Gustoća | 70. po veličini 10,662,087 104/km²
Neovisnost | Raspadom Jugoslavije 11. travnja 1992.
Valuta | srpski dinar (100 para)
Vremenska zona | UTC +1 UTC +2 ljeti
Državna himna | Hej Sloveni
Internetski nastavak | .yu
Pozivni broj | 381
1) neslužbena krilatica 2) U Crnoj Gori euro i na Kosovu euro i dinar su u upotrebi.

Srbija i Crna Gora (SCG) je bilo ime saveza Srbije i Crne Gore, državne zajednice u Europi koja je naslijedila bivšu Saveznu Republiku Jugoslaviju. Graničila se sa Mađarskom, Hrvatskom i Bosnom i Hercegovinom na zapadu, Rumunjskom i Bugarskom na istoku, te Albanijom i Makedonijom na jugu.

Srbija i Crna Gora, preostale federalne republike SFRJ, dogovorile su saradnju u određenim političkim područjima (npr. odbrambeni savez). Svaka ima svoju ekonomsku politiku i valutu. Zajednica Srbije i Crne Gore nije imala jedinstveni glavni grad; iako je većina ustanova bilo u Beogradu, neke su bile premeštene u Podgoricu.

Ustavna povelja donesena je 4.2. 2003. Na temelju njega svaka država može tražiti punu nezavisnost putem referenduma. On je u Crnoj Gori održan 21.5. 2006. godine. Na temelju rezultata referenduma, Crna Gora je formalno proglasila nezavisnost 3.6. 2006., čime je Državna zajednica razvrgnuta. Temeljem Ustavne povelje Srbija je preuzela međunarodnopravni subjektivitet bivše zajednice.

## [edit] Gospodarstvo

Glavni članak: Gospodarstvo Srbije i Crne Gore

Gospodarstvo se upola smanjilo od 1990. godine zbog lošeg upravljanja, međunarodnih sankcija i štete zbog rata na Kosovu. Nakon zbacivanja predsjednika Slobodana Miloševića u listopadu 2000., koalicijska je vlada uvela mjere za stabilizaciju i agresivni program reforme tržišta.

Članstvo u MMF-u je obnovljeno u prosincu 2000. Donatorska konferencija Svjetske banke i Europske komisije održana u lipnju 2001. skupila je 1.3 milijarda dolara za gospodarsko restrukturiranje SiCG. U studenom 2001. dogovoreno je da će se otpisati 66% duga od 4.5 milijarda dolara prema Pariskom klubu, a još se priprema sličan sporazum o otpisu za 2.8 milijarda dolara duga prema Londonskom klubu.

Crna Gora je odvojila svoje gospodarstvo od federacije i Srbije još tijekom Miloševićeve vlasti. Danas ima svoju središnju banku, koristi euro kao službenu valutu, naplaćuje svoju carinu i ima svoj proračun.

Pokrajina Kosovo, pod upravom UN-a, prima financijsku i tehničku pomoć od međunarodne zajednice. Službene valute su euro i srpski dinar, dok UN-ova uprava prikuplja poreze i vodi proračun.

Složenost političkih odnosa Srbije i Crne Gore, spora privatizacija i stagnacija europskog gospodarstva koče razvitak. Sporazumi i MMF-om, a pogotovo porezni uvjeti, važan su element u određivanju politike. Velika nezaposlenost je jedan od ključnih političko-ekonomskih problema.

## [edit] Pokrajine

Glavni članak: Pokrajine Srbije i Crne Gore

Image:Karta SiCG.png
Karta Srbije i Crne Gore

- Srbija
  - Beograd - glavni grad Srbije i glavni grad SiCG
  - Autonomna Pokrajina Vojvodina
    - Novi Sad - glavni grad
  - Kosovo i Metohija - pod upravom UNMIK, status neodređen
    - Priština - glavni grad
- Crna Gora
  - Podgorica - glavni grad Crne Gore i glavni grad za sudstvo SiCG

## [edit] Gradovi

- Apatin
  - broj stanovnika 2002.: 21.659
- Aranđelovac
  - broj stanovnika 2002.: 32.833
- Arilje
- Bačka Palanka
  - broj stanovnika 2002.: 34.022
- Beograd
  - broj stanovnika 2002.: 1.574.050
- Bela Crkva
  - broj stanovnika 2002.: 20.367
- Bečej
  - broj stanovnika 2002.: 25.774
- Bor
  - broj stanovnika 2002.: 45.222
- Valjevo
  - broj stanovnika 2002.: 67.298
- Vranje
  - broj stanovnika 2002.: 65.926
- Vrnjačka Banja
- Vršac
  - broj stanovnika 2002.: 40.329
- Gnjilane
- Gornji Milanovac
  - broj stanovnika 2002.: 27.225
- Đakovica
- Zaječar
  - broj stanovnika 2002.: 49.082
- Zrenjanin
  - broj stanovnika 2002.: 89.245
- Inđija
  - broj stanovnika 2002.: 28.444
- Istok
- Jagodina
  - broj stanovnika 2002.: 50.193
- Кikinda
  - broj stanovnika 2002.: 47.262
- Кnjaževac
  - broj stanovnika 2002.: 24.593
- Коsovska Mitrovica
- Кragujevac
  - broj stanovnika 2002.: 175.182
- Kraljevo
  - broj stanovnika 2002.: 67.556
- Кrupanj
- Кruševac
  - broj stanovnika 2002.: 75.256
- Кuršumlija
- Lapovo
- Leskovac
  - broj stanovnika 2002.: 76.562
- Loznica
  - broj stanovnika 2002.: 43.213
- Ljubovija
- Мali Zvornik
- Negotin
- Niš
  - broj stanovnika 2002.: 250.180
- Nova Varoš
- Novi Pazar
  - broj stanovnika 2002.: 64.602
- Novi Sad
  - broj stanovnika 2002.: 498.139
- Оbrenovac
- Pančevo
  - broj stanovnika 2002.: 83.692
- Paraćin
  - broj stanovnika 2002.: 31.760
- Peć
- Pirot
  - broj stanovnika 2002.: 48.792
- Požarevac
  - broj stanovnika 2002.: 50.847
- Požega
- Prijepolje
- Priština
- Prokuplje
  - broj stanovnika 2002.: 31.568
- Ruma
  - broj stanovnika 2002.: 37.253
- Raška
- Sivac
- Smederevo
  - broj stanovnika 2002.: 77.651
- Smederevska Palanka
  - broj stanovnika 2002.: 37.749
- Sombor
  - broj stanovnika 2002.: 50.950
- Sremska Mitrovica
  - broj stanovnika 2002.: 59.934
- Stara Pazova
- Subotica
  - broj stanovnika 2002.: 116.365
- Ćuprija
  - broj stanovnika 2002.: 24.787
- Užice
  - broj stanovnika 2002.: 67.389
- Uroševac
- Čačak
  - broj stanovnika 2002.: 80.401
- Šabac
  - broj stanovnika 2002.: 72.233

## [edit] Prijevoz

Glavni članak: Prijevoz u Srbiji i Crnoj Gori

Srbija, a pogotovo dolina rijeke Morave, ponekad se opisuje kao "raskrižje istoka i zapada", zbog čega je imala burnu povijest. Ta je dolina najlakši način da se kopnom stigne iz kontinentalne Europe u Grčku and Malu Aziju.

Glavne europske prometnice koje idu kroz Srbiju su E75 i E70. E763/E761 je najvažnija cesta koja povezuje Srbiju i Crnu Goru.

Dunav, važna međunarodna rijeka, teče kroz Srbiju. Najveća morska luka je Bar u Crnoj Gori.

## [edit] Vanjska poveznica

- Službena stranica vlade SiCG
- SCG uživo
- Burek Forum Najveci forum u Srbiji i Crnoj Gori

Retrieved from "http://sh.wikipedia.org../../../s/r/b/Srbija_i_Crna_Gora_6431.html"

Categories: Balkan | Države svijeta | Srbija i Crna Gora

##### Views

- Članak/Чланак
- Rasprava/Разговор
- Trenutna revizija

##### Traži-Тражи

##### Drugi jezici-Други језици

- Alemannisch
- Aragonés
- العربية
- Asturianu
- Беларуская
- Български
- Bosanski
- Català
- Česky
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- فارسی
- Suomi
- Français
- Frysk
- Galego
- עברית
- हिन्दी
- Hrvatski
- Krèyol ayisyen
- Magyar
- Հայերեն
- Bahasa Indonesia
- Ido
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- ქართული
- 한국어
- Kernewek
- Limburgs
- Lietuvių
- Latviešu
- Македонски
- Bahasa Melayu
- Malti
- Plattdüütsch
- Nedersaksisch
- Nederlands
- Norsk (nynorsk)
- Norsk (bokmål)
- Occitan
- Kapampangan
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Sicilianu
- Sámegiella
- Slovenčina
- Slovenščina
- Shqip
- Српски / Srpski
- Svenska
- ไทย
- Tagalog
- Türkçe
- Українська
- 中文
- Bân-lâm-gú