Jod - Wikipedia

# Jod

### From Wikipedia

Te - I - Xe
Br I At
periodni sistem

Opšti podaci
Ime, simbol, atomski broj | Jod, I, 53
Pripadnost skupu | halogenih elemenata
grupa, perioda | VIIA, 5
gustina, tvrdoća | 4940 kg/m3, bd
Boja | sivocrna Image:Jod.jpg
Osobine atoma
atomska masa | 126,90447 u
atomski radijus | 140 (115) pm
kovalentni radijus | 133 pm
van der Valsov radijus | 198 pm
elektronska konfiguracija | [Kr]4d105s25p5
e- na energetskim nivoima | 2, 8, 18, 18, 7
oksidacioni brojevi | ±1, 3, 5, 7
Osobine oksida | jako kiseli
kristalna struktura | romboidna
Fizičke osobine
agregatno stanje | čvrsto
temperatura topljenja | 386,85 K (113,70 °C)
temperatura ključanja | 457,4 K (184,3 °C)
molska zapremina | 25,72×10-3 m3/mol
toplota isparavanja | 20,752 kJ/mol
toplota topljenja | 7,824 kJ/mol
pritisak zasićene pare | bez podataka
brzina zvuka | bez podataka
Ostale osobine
Elektronegativnost | 2,66 (Pauling) 2,21 (Alred)
specifična toplota | 145 J/(kg*K)
specifična provodljivost | 8×10-8 S/m
toplotna provodljivost | 0,449 W/(m*K)
I energija jonizacije | 1008,4 kJ/mol
II energija jonizacije | 1845,9 kJ/mol
III energija jonizacije | 3180 kJ/mol
Najstabilniji izotopi

izotop | zast. | v.p.r. | n.r. | e.r. MeV | p.r.
--- | --- | --- | --- | --- | ---
123I | (veš.) | 13,1 sati | z.e. | 1,23 | 123Te
125I | (veš.) | 59,9 dana | z.e. | 0,178 | 125Te
127I | 100% | stabilni izotor sa 74 neutrona
129I | (veš.) | 1,57×107 godina | β- | 0,194 | 129Xe
131I | (veš.) | 8,02070 dana | β- | 0,971 | 131Xe

Tamo gde drugačije nije naznačeno, upotrebljene su SI jedinice i normalni uslovi.

Objašnjenja skraćenica:

zast.=zastupljenost u prirodi,
v.p.r.=vreme polu raspada,
n.r.=način raspada,
e.r.=energija raspada,
p.r.=proizvod raspada

Jod (I, latinski - iodum), ime je dobio po grčkoj reči ioeides - ljubičasti.

## [edit] Istorija

Otkriven je 1811 godine od strane Bernarda Courtoisa, a to su kasnije potvrdili hemičari: Charles Desormes i Nicholas Clement. Osobine joda je 1813 godine bolje ispitao francuski hemičar Joseph Louis Gay-Lussac, koji je ovom elementu i dao ime.

## [edit] Osobine

Jod spada u grupu haloenih elemenata

Jod je čvrsta supstanca, tamnosive boje, metalnog sjaja. Na sobnoj temperaturi jod se javlja u čvrstom agregatnom stanju, kao sjajna plavo crna supstanca. Pri zagrevanju jod sublimuje, gradi ljubičaste pare karakterističnih mirisa koje se pri hlađenju odmah kristališu.

U čistom obliku jod ima otrovno dejstvo.

Postoji samo jedan postojan izotop joda u prirodi. Radioaktivni izotopi su: 123I,125I,127I129I,131I.

Jod je kao i svi halogeni elementi veoma reaktivan. U vodi se slabo rastvara, ali ga zato organski rastvarači odlično rastvaraju. Jod je jako dezinfekciono sredstvo, ubija bakterije i gljivice.

## [edit] Jedinjenja joda

Jod gradi brojna hemijska jedinjenja u kojima se javlja sa oksidacionim brojem 1, 5 ili 7. Osobine jodovih jedinjenja su slične anaognim jedinjenjima broma ili hlora. Najbolje reaguje sa metalima gradeći jodide.

Najvažnija jedinjenja joda su kalijumjodid, jodoform i jodovodonik.

Fluor, Hlor i brom ga istiskuju iz jedinjenja, što se koristi za njegovo labaratorijsko dobijanje: KI + Br22= KBr + I2

## [edit] Jod u prirodi

Jod spada u elemente koji su veoma malo rasprostranjeni u prirodi. Veće količine ovog elementa se javljaju u morskoj vodi, a takođe i kao nečistoća u čilskoj šalitri jod se javlja u vidu natrijum-jodata NaIO3. Javlja se i u mnogim namirnicama koje se svakodnevno koriste u ishrani (ako potiču sa terena na kojima se jod javlja na zemlji i u vodi), ali u količinama koje pokrivaju najviše 1/3 dnevnih potreba za jodom:

- 1 kg povrća sadrži 20-30 mcg joda,
- 1 litar mleka - 35 mcg,
- 1 kg - 100-200 mcg

Prženje i pečenje uzrokuje gubitak oko 20% joda iz namirnia, a kuvanje čak 58%!

## [edit] Primena joda

Jod se koristi u proizvodnji farbi i u fotografiji. U medicini se koristi za lečenje oboljenja štitne žlezde kao i za dezinfekciju npr. jodna tinktura. Radioaktivan izotop joda 131I ima bitnu ulogu u otkrivanju bolesti štitne žlezde. U medicini se jod koristi kao antiseptik u vidu jodne tinkture. Kalijum-jodid se dodaje kuhinjskoj soli radi sprečavanja gušavosti.

## [edit] Biološki značaj

Jod je mikroelement koji je neophodan za zdravlje ljudi. On se unosi ishranom i vodom. Zemlja i voda u blizini mora su veoma bogate jodom a sa udaljavanjem od mora količina joda se smanjuje.

U telu zdravog čoveka nalazi se 30-50 miligrama joda. Najveće količine se javljaju u štitnoj žlezdi koja ima mogućnost skladištenja joda. Bez joda štitna žlezda ne može da proizvodi hormone tiroksin (T4) i hormon T3, neophodnih za pravilno funkcijonisanje svih ćelija u ljudskom organizmu.

Nedostatak joda u ishrani i u vodi izaziva bolest gušavost. Ovo oboljenje se uglavnom javlja u krajevma udaljenim od mora, tamo gde se ne dodaje jod u kuhinjsku so.

Nedostatak joda kod dece prouzrukuje smanjenu mogućnost učenja, pamćenja, usporava rast i fizički razvoj.

Dnevne potrebe za jodom su veoma male i iznose jedva 200 mikrograma, tako da u toku života čovek unese jedva nekoliko grama joda. Trebalo bi znati da neka povrća (uglavnom iz porodice kupusa), sadrže čestice koje mogu pogoršati tok bolesti štitne žlezde.

Količina joda u 100 grama produkta:
kavijar | 130
neke ribe | 190
neke ribe | 120
sardine | 99
tunjevina | 53
belo vino | 70
crno vino | 50
sokovi od voća i povrća | 30-40
mleko | 6
beli sir | 40
jaje | 10
šargarepa | 61

potrebe za jodom u različitim periodima života:
bebe do jedne godine života | 50 mcg
deca od 1-3 godina | 70 mcg
deca do 6 godina | 90 mcg
od 6-10 godina | 120 mcg
mladi | 150 mcg
odrasli | oko 200 mcg
trudne žene | 230 mcg
žene koje doje | 260 mcg

Od dvaneste nedelje plod počinje da stvra svoje hormone iz štitne žlezde. Jod potreban za taj proces uzima od majke, kao i u vreme dojenja jedini izvor joda za dete je majčino mleko. Zbog toga u tim periodima je posebno važno unositi dovoljnu količinu joda.

Na zemlji oko 1,5 miliardi ljudi živi u rejonima koji su pogođeni nedostatkom joda, a gušavost se javlja kod 600 miliona ljudi.

Retrieved from "http://sh.wikipedia.org../../../j/o/d/Jod.html"

Category: Halogeni elementi

##### Views

- Članak/Чланак
- Rasprava/Разговор
- Trenutna revizija

##### Traži-Тражи

##### Drugi jezici-Други језици

- العربية
- Български
- Català
- Corsu
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- فارسی
- Suomi
- Français
- עברית
- Hrvatski
- Magyar
- Հայերեն
- Ido
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- 한국어
- Latina
- Lëtzebuergesch
- Lietuvių
- Latviešu
- Македонски
- Nederlands
- Norsk (bokmål)
- Occitan
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Shqip
- Српски / Srpski
- Svenska
- Тоҷикӣ
- ไทย
- Türkçe
- Oyghurque
- Українська
- O'zbek
- Tiếng Việt
- 中文
- 粵語