Radijum - Wikipedia

# Radijum

### From Wikipedia

Fr - Ra - Ac
Ba Ra
periodni sistem

Opšti podaci
Ime, simbol, atomski broj | Radijum, Ra, 88
Pripadnost skupu | zemljanih alkalnih metala
grupa, perioda | IIA, 7
gustina, tvrdoća | 5000 kg/m3, bd
Boja | srebrnobela
Osobine atoma
atomska masa | 226 u
atomski radijus | 215 pm
kovalentni radijus | bez podataka
van der Valsov radijus | bez podataka
elektronska konfiguracija | [Rn]7s2
e- na energetskim nivoima | 2, 8, 18, 32, 18, 8, 2
oksidacioni broj | 2
Osobine oksida | jako bazni
kristalna struktura | regularna prostorno centrirana
fizičke osobine
agregatno stanje | čvrsto
temperatura topljenja | 973 K (700 °C)
temperatura ključanja | 2010 K (1737 °C)
molska zapremina | 41,09×10-3 m3/mol
toplota isparavanja | 136,8 kJ/mol
toplota topljenja | 37 kJ/mol
pritisak zasićene pare | 327 Pa (527 K)
brzina zvuka | bez podataka
Ostale osobine
Elektronegativnost | 0,89 (Pauling) 0,97 (Alred)
specifična toplota | 94 J/(kg*K)
specifična provodljivost | 1×106 S/m
toplotna provodljivost | 18,6 W/(m*K)
I energija jonizacije | 509,3 kJ/mol
II energija jonizacije | 979 kJ/mol
III energija jonizacije | 3300 kJ/mol
IV energija jonizacije | 4400 kJ/mol
Najstabilniji izotopi

izotop | zast. | v.p.r. | n.r. | e.r. MeV | p.r.
--- | --- | --- | --- | --- | ---
223Ra | (veš.) | 11,43 dana | α | 5,979 | 219Rn
224Ra | (veš.) | 3,66 dana | α | 5,789 | 220Rn
225Ra | u tragovima | 1600 godina | α | 4,780 | 221Rn
226Ra | (veš.) | 6,7 godina | β- | 0,045 | 226Ac

Tamo gde drugačije nije naznačeno, upotrebljene su SI jedinice i normalni uslovi.

Objašnjenja skraćenica:
zast.=zastupljenost u prirodi,
v.p.r.=vreme polu raspada,
n.r.=način raspada,
e.r.=energija raspada,
p.r.=proizvod raspada,
z.e=zarobljavanje elektrona

Radijum (Ra, latinski - radium) - je zemljoalkalni metal IIA grupe. Ime potiče od latinske reči radius koja označava prečnik.

Radijum ima 25 izotopa čije se atomske mase nalaze između 213-230. Svi njegovi izotopi su nestabilni. Najstabilniji izotop je 226, koji ima vreme polu raspada 1600 godina.

Radijum je otkriven od strane bračnog para Pierrea i Marie Curie u Parizu. Oni su ga otkrili 1898. godine.

Radijum se u prirodi javlja među rudama urana, u obliku oksida RaO i hidroksida Ra(OH)2. Zastupljen je u zemljinoj kori u količini od 6x10-7 ppm (ang. parts per million).

Najvažnija jedinjenja radijuma su soli Ra2+ koje su se koristile za proizvodnju nekih vrsta farbi. Radijum se više ne koristi zbog toga što je radioaktivan.

Biološki značaj - radijum nema nikakav biološki značaj. Prisutan je u ljudskim kostima u količini od 2x10-9 ppm (ang. parts per million)..

U čistom obliku on je srebrnast, blistav metal. Ima jake radioaktivne osobine. Njegove hemijske osobine su slične magnezijumu. Vrlo sporo reaguje sa kiseonikom gradeći oksid RaO i dosta brzo sa vodom gradeći hidroksid Ra(OH)2 .

Retrieved from "http://sh.wikipedia.org../../../r/a/d/Radijum.html"

Category: Zemljani alkalni metali

##### Views

- Članak/Чланак
- Rasprava/Разговор
- Trenutna revizija

##### Traži-Тражи

##### Drugi jezici-Други језици

- العربية
- Български
- Català
- Corsu
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Suomi
- Français
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Magyar
- Հայերեն
- Interlingua
- Bahasa Indonesia
- Ido
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- 한국어
- Kurdî / كوردي
- Latina
- Lëtzebuergesch
- Lietuvių
- Latviešu
- Māori
- Nederlands
- Norsk (nynorsk)
- Norsk (bokmål)
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Svenska
- தமிழ்
- ไทย
- Türkçe
- Українська
- 中文