# Amsterdam

### Z Wikipédie

    O rovnomennom ostrove v Indickom oceáne pozri Nový Amsterdam (ostrov).

Amsterdam

Poloha

Štát
  Holandsko
Provincia
  Severné Holandsko
Obyvateľstvo
  739,295 (1. január 2005)
Súradnice
  4°54'E - 52°22'N
Internetová stránka
  www.amsterdam.nl
Starosta
  Job Cohen

Amsterdam je hlavné mesto Holandského kráľovstva. Mesto bolo založené koncom 12. storočia ako malá rybárska dedinka na brehoch rieky Amstel, v súčasnosti je najväčším holandským mestom, jeho finančným a kultúrnym centrom. Amsterdam má 739 295 obyvateľov, spolu s mestskými častami obyvateľstvo predstavuje približne 1,5 milióna.

Amsterdam má jedno z najväčších historických mestských centier v Európe pochádzajúce z 17. storočia, holandského Zlatého obdobia. V tejto dobe bol postavený systém sústredných polkruhových kanálov (krachtov) okolo stredu starého mesta, ktorý dodnes určuje tvár mesta. Pozdĺž kanálov bolo postavených veľa domov, niektoré sú dodnes obývané, v iných sú kancelárie a niektoré slúžia ako verejné budovy. Na nábreží sa raz za 5 rokov koná SAIL Amsterdam - veľkolepá prehliadka historických lodí.

Námestie Dam Square na konci 17. storočia. Autor maľby: Jan Adriaensz. Berckheyde (Gemäldegalerie, Dresden)

Mesto je preslávené mnohými múzeami, ako sú napríklad Rijksmuseum, Van Goghovo múzeum, Múzeum Stedelijk, Rembrandtov dom alebo Múzeum Anny Frankovej a svetoznámym symfonickým orchestrom Concertgebouworkest. Pozornosť si zaslúži aj miestna „štvrť červených svetiel“ de Wallen a mnoho „kaviarní“ (coffee shop), v ktorých sa predáva marihuana.

Aj napriek tomu, že je Amsterdam hlavným mestem Holandska, nie je správnym centrom provincie Severné Holandsko, v ktorej sa nachádza (týmto centrom je Haarlem), ba dokonca ani sídelným mestom vlády (ktorým je zase Haag).

## [úprava] Dejiny

Brehu Amstel
Frans Koppelaar
Historické centrum Amsterdamu

Amsterdam bol založený v 13. storočí ako rybárska osada na brehu rieky Amstel, ktorá dala mestu meno. Mestské práva Amsterdam dostal v roku 1300 alebo 1301. Od 14. storočia mesto prosperuje najmä vďaka obchodu s hanzovými mestami.

Holanská vzbura proti Filipovi II. Španielskemu v 16. storočí vyústila do osemročnej vojny, ktorá nakoniec viedla k nizozemskej samostatnosti. Nizozemská republika sa stala známou svojou náboženskou toleranciou, a preto sa Židia zo Španielska a Portugalska, bohatí obchodníci z Antverp a hugenoti z Francúzska uchýlili do bezpečia Amsterdamu. Silná migrácia vzdelaných ľudí z Flámska potom dala mestu jazyk (ich brabantský dialekt sa stal základom písanej holandčiny) a spravila z Amsterdamu obchodné centrum.

Sedemnáste storočie je považované za „Zlaté obdobie“ Amsterdamu. Na počiatku storočia bol Amsterdam najbohatším mestom Európy. Z Amsterdamu vyplávali lode do Severnej Ameriky, Afriky, dnešnej Indonézie a Brazílie a mesto predstavovalo základňu medzinárodnej obchodnej siete. Amsterdamskí obchodníci mali najväčší podiel v VOC a v WIC. Vďaka týmto spoločnostiam boli nadviazané zámorské vzťahy, ktoré sa stali základom tvorby nizozemských kolonií. Amsterdam bol najdôležitějším miestom námornej prepravy tovaru v Európe a popredným finančným centrom sveta. Amsterdamská burza bola prvá na svete s nepretržitou prevádzkou.

Socha Anny Frankovej

Počet obyvateľov pomaly rástol – v roku 1500 žilo v meste 10 000 obyvateľov, 30 000 v roku 1570, 60 000 okolo roku 1600, 105 000 v roku 1622 a 20 000 v roku 1700 (a teda za 200 rokov sa zdvadsaťnásobil). Potom sa počet obyvateľov výrazne nemenil dalšieho poldruha storočia. Ešte neskôr sa v priebehu sto rokov pred druhou svetovou vojnou počet obyvateľov zoštvornásobil a tento počet zostal rovnaký až do dnešných čias.

Osemnáste a 19. storočie sa niesli v znamení poklesu prosperity Amsterdamu. Vojny Holandska so Spojeným kráľovstvom a Francúzskom si svoju daň vybrali aj v Amsterdame. Počas Napoleonských vojen životná úroveň mesta poklesla na najnižší bod. Po založení Nizozemského/Holandského kráľovstva v roku 1815 sa všetko začalo obracať k lepšiemu.

Na konci 19. storočia zasiahla mesto priemyselná revolúcia. Bol postavený Amsterdamsko-rýnsky kanál, ktorý priamo spojil mesto s Rýnom a Severomorský kanál spojil prístav so Severným morom. Obidva kanály výrazne zlepšily spojenie so zvyškom Európy a svetom. Projekty pomohli ekonomike k prudkému vzrastu. Medzi rokmi 1850 a 1900 sa počet obyvateľov zdvojnásobil asi na pol milióna.

Koniec 19. storočia je občas nazývaný druhým Zlatým obdobím. V tomto období boli postavené muzeá, vlaková stanica a koncertná hala (Concertgebouw).

Počas 1. svetovej vojny bolo Holandsko neutrálne, ale Amsterdam spoznal jej dôsledky v nedostatku potravín.

V priebehu 2. svetovej vojny okupovali mesto nemecké vojská. Viac ako 100 000 Židov bolo deportovaných, najznámejšou z nich sa stalo mladé dievča, Anna Franková. Takto bola vyhladená takmer celá židovská komunita mesta.

## [úprava] Znak mesta

Znak mesta Amterdam

Znak mesta Amsterdam sa skladá z troch svätoondrejských krížov usporiadaných zvislo, ale na vlake sú otočené o 90°. Historikovia si myslia, že tieto kríže reprezentujú tri hlavné nebezpečenstvá, ktoré sužovali mesto: povodne, oheň a mor. Oficiálnym mottom mesta je Heldhaftig, Vastberaden, Barmhartig („Statoční, odhodlaní, milosrdní“). Toto motto je zobrazené aj v znaku mesta a bolo zavedené kráľovnou Wilhelminou v roku 1947 ako reflexia na hrdinstvá občanov mesta počas 2. svetovej vojny.

## [úprava] Správa mesta

## [úprava] Vzdelávacie inštitúcie

## [úprava] Doprava

Hromadná doprava v Amsterdame zahŕňa:

- vnútroštátne a medzinárodné železničné spojenie
- 3 linky metra
- 1 trasu mestskej železnice
- 17 električkových trás
- veľa autobusových liniek
- autobusovú dopravu vnútroštátnu aj medzinárodnú
- niekoľko trajektov cez IJ pre chodcov a cyklistov (zadarmo)
- lodné linky Fast Flying Ferrie do Velsen-Zuid na pobreží Severného more

Nová trasa metra, „Severojužná trasa“ (Noord/Zuidlijn) a nová električková trasa na IJburg (nová štvrť vystavená na umelom ostrove) sú v súčasnosti vo výstavbe.

Väčšina ľudí v Amsterdame jazdí po meste na bicykli. V meste je vybudovaný obsiahly systém cyklotrás. Jazda autom v centre je veľmi komplikovaná kvôli dopravným zápcham a problémom s parkovaním.

Letisko Schiphol, vzdialené asi 20 minút vlakom od centra Amsterdamu, je najväčším letiskom v Holandsku a štvrtým najväčším v Európe. Za rok prepraví asi 40 miliónov cestujúcich a je domovským letiskom spoločnosti KLM.

## [úprava] Šport

Amsterdam je domovským mestom futbalového tímu Ajax Amsterdam. Sídlom tímu je moderná Amsterdam Arena, umiestnená na juhovýchode mesta. Ajax zdieľa štadión s tímom amerického futbalu Amsterdam Admirals, ktorý v roku 2005 vyhral prvýkrát v histórii World Bowl.

V roku 1928 sa v Amsterdame konali IX. Olympijské hry. Olympijský štadión, postavený pre tieto hry, bol zreštaurovaný a dnes slúži na športové a kultúrne akcie.

## [úprava] Pravidelné udalosti

- Koninginnedag, Deň kráľovnej, 30. apríl, narodeniny bývalej kráľovnej (Juliana)
- Uitmarkt, posledný augustový víkend, začiatok kultúrnej sezóny
- Amsterdamské korene, poslený júnový týždeň. Medzinárodný hudobný festival
- Amsterdam Pride, v strede augusta, gay pride víkend
- Amsterdam Marathon, v strede októbra
- Sail Amsterdam, raz za päť rokov opakujúca sa udalosť, pri ktorej možno navštevovať vysoké lode z celého sveta.

## [úprava] Slávni obyvatelia

- Karel Appel - maliar
- Anne Frank - detská zapisovateľka holokaustu
- Theo van Gogh - filmový režisér
- Simon Carmiggelt - spisovateľ a novinár
- Multatuli - spisovateľ
- Johan Cruijff - futbalový hráč
- Dennis Bergkamp - futbalový hráč
- Meindert Hobbema - maliar
- Frits Bolkestein - politik
- Alex van Halen - bubeník v skupine Van Halen

- Freddy Heineken - pivový magnát
- Rembrandt van Rijn - maliar
- Ruud Gullit - futbalový hráč
- Frank Rijkaard - futbalový hráč
- Harry Mulisch - spisovateľ
- Baruch Spinoza - filozof
- Jozef Israels - maliar
- Wim Kok - bývalý holandský premiér
- André Hazes - spevák
- Roemer Visscher - spisovateľ
- Rob Oudkerk - politik

## [úprava] Externé odkazy

Wikimedia Commons ponúka multimediálny obsah k téme
Amsterdam

- Concertgebouw (koncertná hala)
- Heslo Amsterdam v encyklopédii Encarta
- Sprievodca po Amsterdame z projektu Wikitravel
- Informácie o prostitúcii a štvrti červených svetiel
- Oficiálna stránka mesta (Anglická verzia)
- Rijksmuseum (Národné múzeum)
- Van Goghovo múzeum
- Veľmi podrobná mapa mesta
- Stránka olympijského štadiónu
- Ulice centra Amsterdamu Kliknutím na fotografie môžete prechádzať mestom

Zdroj: "http://sk.wikipedia.org../../../a/m/s/Amsterdam.html"

Kategórie: Amsterdam | Hlavné mestá | Mestá v Holandsku

##### Views

- Článok
- Diskusia
- Aktuálna verzia

##### Hľadaj

##### Iné jazyky

- Afrikaans
- العربية
- ܕܥܒܪܸܝܛ
- Azərbaycan
- Беларуская
- Български
- Bosanski
- Català
- Česky
- Kaszëbsczi
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- فارسی
- Suomi
- Français
- Frysk
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Magyar
- Interlingua
- Bahasa Indonesia
- Ido
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- ქართული
- 한국어
- Latina
- Lëtzebuergesch
- Limburgs
- Lietuvių
- Latviešu
- Bahasa Melayu
- Ekakairũ Naoero
- Plattdüütsch
- Nedersaksisch
- Nederlands
- Norsk (nynorsk)
- Norsk (bokmål)
- Occitan
- Polski
- Português
- Română
- Armâneashti
- Русский
- Sicilianu
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Simple English
- Slovenščina
- Shqip
- Српски / Srpski
- Svenska
- Тоҷикӣ
- ไทย
- Türkçe
- Oyghurque
- Українська
- Tiếng Việt
- 中文