Güella - Biquipedia, a enziclopedia libre

# Güella

### De Biquipedia

Ovis aries
Churra Tensina
Estato de conserbazión

Seguro.

Clasificazión zentifica

Dominio: | Eukaryota
Reino: | Animalia
Filo: | Chordata
Sozfilo: | Vertebrata
Clase: | Mammalia
Orden: | Artiodactyla
Familia: | Bovidae
Chenero: | Ovis
Espezie: | O. aries

Nomenclatura binomial
Ovis aries
Linnaeus, 1758

Ra Güella ó Gualla (Ovis aries (L., 1758) Obella en es charres orientals, ye l'espezie més común d'o chenero Ovis. Ra güella ye un remugante que esziende probablement d'es muflons d'as montañas d'oriente meyo, Israel y sud-ueste Asiatico.

Muflón de Corzega (Ovis musimon). Ista espezie (o bela de similar) yé l'abantepasau més probable d'as güellas e mardáns domesticos

Tradizionalment, ras güellas s'han nombrato d'aucorde con ras suyas trazas de mida, sexo y edat, y en aragonés tenimos muitas denominazions diferenz ta istos animals. Asinas, es masclos adultos son clamatos mardans (mardanos) ó carners (carneros), ras femallas adultas güellas de normal, mais cuan son buenas libradoras ó añeras cuan es suyos corderez no escapan guaire.

Es chobens (pre-adultos que encara no crían) se claman mediers ó meyeros, encara que á ro caso d'es masclos también se'ls clama borinotes en referenzia á ra suya tendenzia ta tozear cualsiquier autro animal que lis-ne pase amant, estando á sobent muito comprometedors en ista edat.

Es chicolons se claman corders ó chainos, encara que como totas ras denominazions anteriors poderían bariar d'una redolada ent'autra.

## [Editar] Bariedaz

En Aragón tradizionalment se n'empregaban dos bariedaz prenzipals:

Churras: en es Perineus, ras güellas yeran més laneras y chicotas que en ra tierra baixa, y perteneziban ent'o que güei clamamos razas Churras. Un buen exemplo d'isto son ras güellas d'a raza Churra tensina, raza que s'azepta que ye endemica d'Aragón.

Ras churras pirinencas tienen ra lana blanca pero as garretas neras, con no pocas begadas partis d'a cara (espezialment arredol d'es güellos y boca) de color nera.

Güella de raza Churra con ras carauteristicas marcas neras arredol d'es güellos suyos.
Güellas churras tensinas fotografiadas en Biescas.

En ra tierra baixa, en cambeo, se-bi troban güellas Merinas, més grans y que fan més carne que ras montañesas, pero que no s'adaptan tan bien como ras churras á ras condizions d'as bals pirinencas. Istas güellas no son exclusibas d'Aragón, sino que se'n troban á totas ras planas d'a Peninsula Iberica.

Istos animals, més robustos, pueden minchar d'entre es rastrollos de dimpués d'a siega ó autros produtos bexetals con més fazilidat que no ras churras, y yeran empregados en ras antigas migrazions transhumantes d'entre ra tierra baxa y es Perineus. Ye per ixo que dimpués d'as añadas, muitas trazas d'as dos razas s'han barrechado ta trobar nuebos animals més adaptables t'as dos formas de bida. Güei ne son pocos es rematos que no tién d'entre es suyos animals güellas que amuestren carauteristicas d'es dos grupos razials.

Güellas merinas.

Fuera d'istas dos güellas d'Aragón, en ro mundo se'n sabe de més de 800 bariedaz diferenz de güellas.

Retrieved from "http://an.wikipedia.org../../../g/%C3%BC/e/G%C3%BCella.html"

Categorías: Animals domesticos | Ovis | Articlos destacatos en altras Wikipedias

##### Views

- Articlo
- Descusión
- Current revision

##### Rechirar

##### Atras luengas

- Anglo Saxon
- Asturianu
- Български
- བོད་ཡིག
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- English
- Esperanto
- Suomi
- Français
- עברית
- 日本語
- 한국어
- Kernewek
- Plattdüütsch
- Nederlands
- Polski
- Português
- Русский
- Simple English
- Slovenščina
- Svenska
- 中文