Francuska gramatika - Wikipedia, slobodna enciklopedija

# Francuska gramatika

### Sa Wikipedije, slobodne enciklopedije

| Ovom članku je potrebna jezička standardizacija, preuređivanje ili reorganizacija. Pogledajte kako poboljšati članak, kliknite na link uredi i doradite članak vodeći računa o standardima Wikipedije.

PRAVOPISNI ZNACI (SIGNES ORTHOGRAPHIQUES)

AKCENTI (ACCENTS)

• U francuskom pravopisu ima tri akcenta: akut ( ́ ), gravis ( ̀ ) i cirkumfleks ( ˆ ). Uloga ovih pravopisnih znakova nije kao i našem jeziku, tj. pomoću njih se ne obilježava naglasak riječi.

• Akut (accent aigu) se nalazi samo na slovu e: répété, parlé, été. Ovakvo e ima vrijednost zatvorenog e.

• Gravis (accent grave) se nalazi takođe na slovu e: mère, lèvre, règle. Ovako akcentovano e ima vrijednost tzv. Otvorenog e. U svega nekoliko slučajeva ovaj akcenat služi za razlikovanje riječi koje se jednako izgovaraju, a značenje im je isto: a – à ça – çà la – là ou – où ovaj akcenat se, po trajanju piše iznad slova a još i nekim riječima, kao npr. dèjà, deçà, del, voilà.

• Cirkumfleks (accent circonflexe) se stavnja iznad svih samoglasnika, izuzev y: pâle, tête, dîne, diplôme, sûr. Uloga ovog akcenta nije jednostavna: â ima vrijednost tzv. Zadnjeg a; ê ima vrijednost otvorenog e; ô ima vrijednost zatvorenog o. Iznad ostala dva slova piše se kad to zahtjeva tradicija. Samo u nekim slušajevima služi za razlikovanje riječi: cru (vjerovao, mislio) – crû (rastao, porastao)

APOSTROF (APOSTROPHE) – ( f )

Apostrofom se označava izostavljene nekog slova na kraju riječi. Obično se izostavnja slovo e, a vrlo rijetko a, i:

l'ami (a ne: le ami) l'homme (a ne: le homme) l'école (a ne: la école) l'herbe (a ne: la herbe)

Ovakvo izostavnje krajnjih slova (odnosno glasova) vrši se pred riječima koje počinju samoglasnikom ili tzv. muklim h. Izostavnjanjem krajnih slova (odn. glasova) naziva se elnzija (élision), za riječ koja je tako skraćena kažemo da je elidovana (élidé). Eliduju se najčešće ove kratke riječi: ce, de, je, me, ne, que, se, te. Slovo (odn. glas) i se elinuje samo u vezniku si (ako) ispred zamjenica il, ils:

                     s'il vient (ako dođe)                 s'ils viennent (ako dođu)

SEDILJA (CEDILLE)

Sedilja (la cédille) je znak u obliku malog izokrenutog c. Ona se stavnja samo ispod slova c i pokazuje da se to slovo čita kao s:

                                                       français, garçon, reçu

Bez sedlje slovo c u datom položaju (tj. ispred a, o, u) imalo bi vrijednost glasa k.

SPONA (TRAIT D'UNION)

Ovaj pravopisni znak ( - ) je u vrlo čestoj upotrebi u francuskom pravopisu. Pomoću njega se pokazuje da dvije ili više riječi čine jedinstvenu cjelinu, odnosno predstavljaju jedan pojam:

le grand-père (djed) l'arc-en-ciel (duga)

Sponom se često vezuju i druge riječi koje ne moraju označavati samo jednu riječ. Najčešće se tako vezuje glagol s ličnom zamjenicom:

Parlez-vous? A-t-il?

TREMA (TREMA)

Trema ( ˙˙ ) pokazuje samostalnost slova nad kojim stoji tj. služi da ga razdvoji od predhodnog, ili da ukaže da se prethodno slovo mora smatrati posebno. Tako u primjerima:

maïs, naïf, haïr

slovo ï treba izgovoriti kao i. Inače da nije datog znaka, skup ai bi se izgovaralo kao otvoreno e. Evo sad primjera iz kojih će se vidjeti da trema (znak za razdvajanje) upućuje na samostalnost slova:

          aiguë, ciguë

U navedenim primjerima slovo e se ne izgovara, ali se tremom pokazuje da slovo u treba izgovarati izdvojeno, tj. kao (u), a ne kao gu, koji se prema pravopisu čita najčešće kao g.

## [uredi] Pravila čitanja

1. AI čitaj E : VRAI, MAI, LAIT, MAISON

2. OI čitaj UA [wa] : SOIR, VOILÀ, TROIS, MOI

3. (E)AU čitaj O : BEAU, CADEAU, FAUX, AUSSI

4. OU čitaj U : NOUS, JOURNAL, COURS, POUR

5. U označava međuglas između U i I - isturi usne kao kad izgovaraš U,a izgovori I : SALUT, PUBLIC, EXCUSE, MUR razlikuj: rue/roue; tu/tout; vue/vous; sûr/sourd; pur/pour

6. E čitaj s AKCENTOM, ispred DUPLOG SUGLASNIKA, ispred DVA I VIŠE I SUGLASNIKA : FÊTE, MÈRE, ÉTÉ; VEDETTE, MODESTE E bez akcenta na kraju reči i između dva suglasnika ne izgovara se : PETIT, MAINTENANT, FORTE

7. CH čitaj Š : CHAT, CHIEN, CHER, DIMANCHE

8. GN čitaj Nj: MONTAGNE,CAMPAGNE,MIGNON

9. PH čitaj F : PHOTO, PHRASE, FRANCOPHONE

10. QU čitaj K : QUI, QUATRE, QUEL, MUSIQUE

11. J čitaj Ž : JANVIER, JOLI, DÉJÀ, JOUJOU

12. H ne čitaj – to je slovo koje ne označava nijedan glas : HÔPITAL, HÔTEL, HOMME

13. S između samoglasnika čitaj Z : ROSE, CHOSE, PAUSE duplo S čitaj S : AUSSI, CLASSE, POSSIBLE razlikuj: désert/dessert; poison/poisson; cousin/coussin

14. EN, EM ispred suglasnika čitaj An s nosnim N : ENFANT, ENSEMBLE, TEMPS EN čitaj En s nosnim N u sledećim rečima : CHIEN, RIEN, BIEN; IL VIENT ; TIENS ! ENT nastavak za prezent u 3. licu množine ne izgovara se !

15. IN, IM na kraju reči i ispred suglasnika čitaj En s nosnim N : MATIN, PRINCE; SIMPLE, IMPOSSIBLE IM(M), IN ispred samoglasnika čitaj IM, odnosno IN : IMITER, IMMOBILE, INUTILE

16. (O)EU je glas između O i E : usne zaokružiš kao za O, a izgovoriš E : [œ] Izgovaraj dugo u rečima : SœUR, SEUL , JEUNE, JEUDI Izgovaraj kratko u rečima : DEUX, JEU, PEU, MIEUX

17. ILL čitaj IJ: FAMILLE, FILLE, PAPILLON izuzetak: ILL čitaj IL u MILLE, VILLE, TRANQUILLE

18. AIL(L) čitaj AJ : TRAVAIL, DÉTAIL, MÉDAILLE

19. EI čitaj E : NEIGE, TREIZE, SEIZE, PEINE

## [uredi] Također pogledati

Francuski jezik

Preuzeto sa: "http://bs.wikipedia.org../../../f/r/a/Francuska_gramatika.html"

Kategorije: Potrebno preuređivanje | Francuski jezik

##### Views

- Članak
- Razgovor
- Trenutna verzija

##### interakcija

- Pomoć
- Vrata zajednice
- Čaršija
- Novosti
- Dobrovoljni prilozi

##### Pretraga