Arutelu:Imeulme - Vikipeedia, vaba entsüklopeedia

# Arutelu:Imeulme

### Allikas: Vikipeedia

Minu meelest peaks pealkirjaks olema siiski "fantasy", sest eestikeelne nimetus ei ole veel läbi löönud. Artiklis Ulmekirjandus on vasteks pakutud "muinasfantastika". Andres 20:07, 6 Apr 2005 (UTC)

Näedsa, Andres jõudis ette. Tahtsin öelda, et minu meelest pole see Kristjan Sanderi leiutet termin piisavalt õnnestunud ega levinud, et seda artikli pealkirjana tarvitada. "Muinasfantastika" on pisut parem sõna, aga mil määral seda kasutatakse? --Ker 20:23, 6 Apr 2005 (UTC)

  Google'i järgi otsustades veelgi vähem kui "imeulmet". Andres 20:29, 6 Apr 2005 (UTC)

Midagi pole teha, see 'imeulme' kõlab nagu 'supperpakkumine' (kirjutasin meelega kahe põhhiga) --Ker 22:09, 6 Apr 2005 (UTC)

  Olen 'fantasy' vastu, sest see pole eestikeelne. On aeg hakata kasutama eestikeelset sõna. 'fantaasia' pole ka kuigi eestipärane sõna (f alguses, rõhk järgsilbil jne.) Tõsi, et sõna ei ole veel kuigi levinud, kuid termin on suhteliselt uus ja küll jõuab. Lisaks on ta tüki lühem kui enamik asemele pakutud sõnu. Mis õnnestumisse puutub, siis mis on üldse õnnestumise kriteerium, kui mitte eestipärasus ja lihtne meeldejäävus? Taivo 12:25, 7 Apr 2005 (UTC)
  Me ei põlga ju infotehnoloogiatermineid selle pärast, et neid sõnu kümne aasta eest polnud ja nad pole veel massides levinud. Või kas peaks? Taivo 12:25, 7 Apr 2005 (UTC)

    Nõus, et püüelda tuleks eestikeelse termini poole (võrreldes 'imeulme' ja 'muinasfantastikaga' on levinum-ametlikum(-tädilikum?) vaste "fantaasiakirjandus"). Aga me ei saa siin kahjuks terminite juurutamisega tegeleda... Ja terminikriitika on ka kohatu maiguga, aga kui lubate, siis paar sõna siiski:
    Õnnestumise kriteeriumite hulka kuulub ka tähistuse ja tähistatava kooskõla. Minu meelest keskendub sõna 'imeulme' ülearu ühele žanri eripäradest. Teiseks, nagu ma ülalpool püüdsin vihjata, viib see sõna mu mõtted totratele radadele, justkui tahaks keegi oma lemmikžanri ülivõrdes kujutada. Kolmandaks -- see on veel rohkem maitse asi -- sõna 'imeulme' näib lihtsalt stiililiselt nõrk.
    Mis infotehnoloogiatermineid puudutab, siis mina vähemalt põlgan mõnda nendest küllaltki aktiivselt, äärmiselt mõttelaisku "otsetõlkeid" on kasutusse paisatud (business layer -- 'ärikiht', minu igapäevane vaenlane). --Ker 15:45, 7 Apr 2005 (UTC)

Asi on selles, et Vikipeedia peaks fikseerima praeguse keeletarvituse, mitte uusi keelendeid propageerima. Minu ettepanek on panna artiklile pealkirjaks fantasy ning mainida väljapakutud keelendeid "imeulme" ja "muinasfantastika", samuti teha nende juurest suunamised. Kui juurdub eestikeelne keelend, siis muudame pealkirja.

Alati on nii, et osa keelendeid on toorlaenud, osa võõrsõnad ja osa omasõnad. Arvan, et meil pole mõtet sõnu arvustada.

Infotehnoloogias on väljatöötatud terminid, "imeulme" in aga esialgu vaid terminiettepanek. Andres 14:40, 7 Apr 2005 (UTC)

Fantastika. fantastika alaliik "teaduslik fantastika" (sci-fi, science fiction, science fantasy) omade piirangutega. Keegi ei nõua fantastikalt kindla peale "imesid".--Tvali 14:59, 7 Apr 2005 (UTC)

  Et siis SF on selline fantasy, mis on teaduslik? Et kui lisame, noh, näiteks Patricia A. McKillipi Riddle-Masterile teaduse, saame tulemuseks Kim Stanley Robbinsi Marsi-triloogia? Tundub nagu väheke kahtlane...

    Kui võtame Tolkieni ja asendame kõik maagilised olendid ja esemed mingite analoogsete laserite, patareidega lampide, loodusnähtuste mõjutamise seadmete, geenitehnoloogia abil kokku pandud eluspuude ja muu sellisega, siis saame teadusliku ulme küll :)--Tvali 16:53, 7 Apr 2005 (UTC)

      Pigem on tulemuseks mingi M. John Harrisoni stiilis fantaasialugu. Priitp 20:23, 7 Apr 2005 (UTC)

        Sõltub, kuidas see välja mängida. Tegevus tuleks paigutada teisele planeedile aastasse näiteks 2200, öelda, et inimkond jõudis teaduse tippsaavutusteni, aga sellel planeedil pole suudetud eriti midagi säilitada tegelikust arengust ja on järel üksikuid esemeid, sauronist võib teha mingi tilguti all oleva vanamehe jms. ja siis tuleb teaduslik ulme välja küll -- ehkki äärmiselt vilets teaduslik ulme kahtlemata, sest Tolkieni süžee pole just teadusliku ulme jaoks loodud.--Tvali 20:33, 7 Apr 2005 (UTC)

  Ja kuigi keegi fantasylt "imesid" ei nõua, siis esimese hooga mõnd sellesse žanri kuuluvat teost, kus midagi "imelist" ei sünni, nagu ei meenugi. Priitp 15:46, 7 Apr 2005 (UTC)

    Asi selles, et fantasy-autor loob mingi omalaadse maailma, kus võib väga vabalt olla, et kõik, mida ta kirjeldab, on selles maailmas igapäevane, aga meie maailma asjadest osa on võimatud. Need ei pruugi siis otseselt imed olla. Näiteks Pratchetti raamat "vaibarahvas" oleks fantasy ka siis, kui seal ei oleks nägijavõimetega selle ja veel paari sarnast detaili -- enamik seal sündivatest imedest on paigutatud kaugesse minevikku ja raamatu tegelased isegi eriti ei usu nende võimalikkusesse (üks selline ime on nn. "mürts", mis seisneb selles, et keegi kõnnib üle vaiba, mille pinnal tegevus toimub). Fantasy on see selletõttu, et kirjanik on loonud mingi suvalise olematu maailma, teaduslik fantasy ei ole see selletõttu, et pole mingit teaduslikku põhjust oletada, et vaiba peal võiksid elutseda sellised suhteliselt kõrge intellektiastme ja arenenud suhtluskeelega pisikesed olendid.--Tvali 16:53, 7 Apr 2005 (UTC)

  Mulle tundub artiklis kasutatud fantasy definitsioon ebaõige. Mumeelest ei ole saa öelda, et sci-fi teostes oleks olustiku kirjeldus "teaduslik" ja fantasy teostes seletatakse fantastilist maagia ja nõidusega. Enamasti ei laskuta ka sci-fis olustiku kohta teaduslike põhjenduste andmisesse - ei seletata, mismoodi ikkagi see hüperruumimootor töötab - parimal juhul mainitakse ehk mingit teaduslikuna kõlavat terminit, sageli aga mõeldakse ise mingi termin välja, mis jätab lihtsalt teadusliku mulje. Keegi vist on maininud ka, et iga vähe tõsisem teadus on võhikule üsna sarnane maagiaga ;-).
  Pigem tuleks alamžanrite vahelise erinevuse juures minu arvates välja tuua õhustiku erinevust: Sci-fi on nö. hi-tech maailm, seal on kindlasti roboteid, arvuteid, kosmoselaevu - ühesõnaga rõhutakse tehnikale. Fantasy seevastu on low-tech maailm, fantasy's on rüütlid ja kuningad ja mõõgad ning nt. lendav vaip raketi asemel. Võibolla võiks öelda, et fantasy on suunatud minevikku aga sci-fi tulevikku ning seepärast tundub maagia "ebateaduslikum" kui tuleviku "maagiline hüpermootor", mis teoreetilselt veel leiutada võidakse. Ega ma midagi uut ei öelnud ka lihtsalt praegune erinevuse määratlus teeb mind nõutuks ja see tuleks minu arvates ära muuta. --Boy 23:58, 8 Apr 2005 (UTC)

    Olen Boyga nõus. Võib-olla on vahe selles, et teadusliku fantastika puhul on "imed" inimeste looming või pärinevad "tulnukatelt" või kosmosest. Alati ei ole tegemist tehnikaga. Juttu võib olla näiteks ka maavälisest eluvormist, mis Maal vohama hakkab ja kõike sööb. Andres 06:30, 9 Apr 2005 (UTC)
      Kurvastuseks ei saa ma nõustuda, et teaduslik fantastika on kõrgtehnoloogiline ja fantasy madaltehnoloogiline. Näiteks jutud, kus tegutseb jõuluvana päkapikkudega või jumal/ kurat inimesekujulisi ingleid/ deemoneid maa peale saadab, on imeulme, aga võib olla üsna kõrgtehnoloogiline. Teadusulme võib toimuda kesk- või vanaajas (alternatiivajalugu sellest, kui vanad roomlased oleksid leiutanud raudtee, Atlantise hukkumine) ning olla seetõttu madaltehnoloogiline. Muidugi, tugev korrelatsioon siinjuures on, aga reegel see ei ole. Taivo 16:49, 11 Apr 2005 (UTC)

        :-) Sageli on väga keeruline otsustada millisesse ulmežanrisse teos kuuluma peaks. Mulle tundub, et on mingid kindlad "märksõnad" mille olemasolu teosed mingisse alamžanrisse paigutab (ja horror veel lisaks). Näiteks mütoloogiliste või fiktiivmütoloogiliste olendite reaalselt eksisteerivatena kujutamine liigitab teose üldjuul imeulmeks; samamoodi ka näiteks rääkivad loomad või taimed (kuigi see on juba vaieldavam - rääkivad loomad või taimed sobivad teisel planeedil ka sci-fi alla kui muu raamatu kontekst on kosmoseraketid ja laserid); nõidus (üsna reeglipäraselt) jms. Samas ei saa lähtuda ka teoses üldiselt kasutatavast kontekstist, sest (tuues näiteks eelnevalt kasutatud Tolkieni) kui ikka sealt mingil hetkel oleks olnud paar peatükki lasereid, siis oleks sci-fi (või paremal juhul küberpunk) olnud :). Arvan, et nagu kõikide asjade klassifitseerimine on väga raske ülesanne tuleks ka ulme klassifitseerimisel mitte üldistada ja katsuda teost kuskile liiki jaotada vaid tuua ära elemendid, mis mingi teose mõnesse žanrisse liigitavad. Naljatades võib ju öelda, et seni on kõik ulme fantasy kuni mõni sci-fi element sisse tuleb. --Boy 22:00, 15 mai 2005 (UTC)

Imeulme alla kuulub ka maagiline realism, mille tuntud esindajad on Gabriel Garcia Marquez ja Mihhail Bulgakov

  Minu meelest on see vaieldav. Ulmekirjanduse fännid laiendavad ulme mõistet, defineerides seda nii, et selle definitsiooni alla kuulub ka muud kirjandust. Ebaõigest definitsioonist pole mõtet järeldusi teha. Vaieldav on ka Bulgakovi kuulumine maagilise realismi alla. Pigem on ta maagilise realismi eelkäija. Andres 18. detsember 2005, kell 19.22 (UTC)

    Ma arvan, et tuleks öelda, et maagiline realism sarnaneb ulmega. Definitsioonidega on raske üldiselt, kuna enamus žanrist on nii sarnane Tolkienile, et pisutki teistsugused teosed hästi enam ei sobi. --Heiki e 18. detsember 2005, kell 19.25 (UTC)

      Jah, see on hea mõte.

      Žanre ei saa defineerida tunnuste järgi, vaid tuleb arvestada ka ajaloolist seost. Andres 18. detsember 2005, kell 19.38 (UTC)

      Eks ole, raamatukaupmehed teavad, mis on ulme, mis mitte. Nad ei lähtu mingist definitsioonist. Andres 18. detsember 2005, kell 19.40 (UTC)

Taivo, mul on kahju sellest, mis ma sinna ennem kirjutasin. Miks sa uue teksti kirjutasid? Kas see on parem? --Heiki e 19. detsember 2005, kell 17.45 (UTC)

Siin on Heiki tekst:

Imeulme sarnaneb maagilisele realismile. Imeulmet eristab maagilisest realismist tavaliselt ebatavaliste elementide rohkus ning nende täpsem ja põhjalikum kirjeldamine. Mõned kriitikud liigitavadki maagilise realismi imeulme haruks, teised mitte. Üldiselt paigutatakse maagilis-realistlikud teosed raamatupoodides peavoolu ilukirjanduse riiulitesse, samas kui imeulmeteosed paigutatakse ulmekirjanduse riiulitesse. Andres 20. detsember 2005, kell 00.30 (UTC)

Taivo tekst:

Imeulme hulka kuulub ka maagiline realism. Katsed määratleda maagilist realismi kirjanduse peavooluna ebatavaliste elementide rohkuse ning nende kirjelduse põhjalikkuse alusel on takerdunud piiri tõmbamise ebamäärasuse taha. Siiski ei ole maagilise realismi liigitamine imeulme haruks üldtunnustatud.

Maagilise realismi kuulumine ilmeulme hulka ei ole üldtunnustatud, nagu Sa isegi ütled. Seetõttu on esimene lause vaieldav. Praegu on neutraalsus rikutud. Peale selle lähtud Sa minu arvates ekslikust eeldusest, nagu saaks žanripiire tõmmata tüpoloogiliste tunnuste abil. Žanr on ajalooline nähtus ja lisaks määratlemisele tuleb seda geneetiliselt piiritleda. Andres 20. detsember 2005, kell 00.34 (UTC)

Eelnevale lisaksin veel, et Taivo teksti lõigu esimene ja viimane lause on vastuolus. Arvestades Taivo vaikimist, panin enda teksti tagasi. --Heiki e 20. detsember 2005, kell 16.32 (UTC)

  Mõtlesin järele. Ma ei ole nõus, et žanr on ajalooline nähtus. Ma ei ole nõus, et žanri peab ka muudmoodi piiritlema peale tüpoloogiliste tunnuste. Üldtunnustatud seisukoha puudumine ei välista tõese seisukoha olemasolu. Näiteks pole ka see üldtunnustatud, et Maa tiirleb ümber Päikese (1920-ndatest aastatest korraldatakse USA-s küsitlusi selle kohta ja järjekindlalt vastab 55% ameeriklasi, et Päike tiirleb ümber Maa). Taivo 20. detsember 2005, kell 16.35 (UTC)

    Sa ei pea nõus olema, võid seda võtta minu arvamusena. Aga vähemalt peavoolu kirjandusteadlased mõistavad seda minu teada nii. Ja seda ei saa ignoreerida. Andres 20. detsember 2005, kell 16.45 (UTC)

  Lisan, et üks minu allikaid oli üks Wiki artikkel. Mis on sinu, Taivo, allikas? --Heiki e 20. detsember 2005, kell 16.58 (UTC)
    Minu allikad on ulmelisti arhiiv ja ulmekirjanduse baas (viimasest otsida arvustustest sõnu 'maagili realism'. Küllap asjatundjad tunnevad kõige paremini asja. Taivo 20. detsember 2005, kell 18.53 (UTC)

      Ulmekirjanduse baasi koostajad ei ole erapooletud. Neil on kallak ulme mõistet ekspandeerida. Andres 20. detsember 2005, kell 19.28 (UTC)
        Ühest küljest on see õige, kuid teisalt on ka kaupmeestel ja raamatukogutöötajatel kalduvus ulme piire kitsamaks tõmmata. Nimelt on nende hulgas küllalt neid, kes žanriulmest ei huvitu (võib-olla on see seotud sellega, et nende hulgas on palju naisi) ja kui siis mõni teos neile huvi pakub, siis väidavad: see ei ole ulme, sest ta on hea! Taivo 20. detsember 2005, kell 20.00 (UTC)

    Leian, et tuleks tugineda võimalikult laialt tunnustatud arusaamale.

    Pealegi oli seisukoht, et MR on fantasy, hõlmatud, vrdl Mõned kriitikud liigitavadki maagilise realismi imeulme haruks. --Heiki e 20. detsember 2005, kell 22.12 (UTC)
      On hõlmatud, kuid jätab mulje, et ka seisukoht, mille järgi MR ei ole ulme, on korrektne. Seda seisukohta võib mainida, sest ta on levinud, kuid ei tohiks rõhutada. Maagiline realism vastab kõigile artiklis ulme toodud tingimustele. Taivo 21. detsember 2005, kell 12.24 (UTC)

    Pakun välja järgmise teksti:
        Imeulme sarnaneb maagilisele realismile ning mõned kriitikud liigitavadki maagilise realismi imeulme haruks. Imeulmet eristab maagilisest realismist tavaliselt ebatavaliste elementide rohkus ning nende täpsem ja põhjalikum kirjeldamine. Üldiselt paigutatakse maagilis-realistlikud teosed raamatupoodides peavoolu ilukirjanduse riiulitesse, samas kui imeulmeteosed paigutatakse ulmekirjanduse riiulitesse.
    Saan aru, et peaasjalikult leiad sa, et positsioon, mida sina pooldad kuid mis ei ole üldtunnustatud, oli liigselt marginaliseeritud. See võib nii olla ning võiksid pakkuda välja oma sõnastuse, aga mingil juhul ei tohiks marginaliseerida üldiselt tunnustatud positsiooni. --Heiki e 21. detsember 2005, kell 12.50 (UTC)
      Ma ei ole nõus väljenditega "Imeulme sarnaneb maagilisele realismile" ja "Imeulmet eristab maagilisest realismist ...", sest imeulme hõlmab maagilise realismi. Küll olen nõus väljendiga "Maagilist realismi eristab ülejäänud (muust) imeulmest ...", samuti sellega, et maagilist realismi on püütud (ja püütakse) mitte lugeda ulmeks nii- ja naasuguste tunnuste alusel, kuigi ei ole leitud selget eristusalust. Olen nõus näiteks sellise lausega: "Kuigi MR vastab artiklis ulme toodud tingimustele (määratlusele), ei ole MR kuuluvus ulme alla üldtunnustatud ning raamatukogud ja raamatupoed ..." Muide, ma võimaluse korral olen vältinud sõnu "kirjandus" ja "raamat", sest film ju täpselt samuti, kuigi praktikas kukub välja, et kirjandus on primaarne ja muu (rollimängud, maalid ...) on harilikult selle põhjal tehtud. Taivo 21. detsember 2005, kell 14.03 (UTC)

        Niipalju kui mina aru saan, räägime erinevatest asjadest.

          Esiteks on olemas selline sotsiaalne praktika, et mingitel arusaamatutel põhjustel kirjutatakse mingile hulgale raamatutele peale "FANTASY/SCI-FI", paigutatakse raamat raamatupoes ka vastavasse riiulisse, raamatut reklaamitakse ja arvustatakse kirevavärvilistes suhteliselt väikese tiraažiga väljaannetes. Mingitel täpselt sama arusaamatutel põhjustel kirjutatakse teistele põhimõtteliselt sarnastele raamatutele peale "FICTION - GENERAL" ja paigutatakse raamat hoopis teise riiulisse. Raamatuid reklaamitakse ja arvustatakse kõige laiema levikuga väljaannetes.
            Kõige rohkem on vist selliseid raamatuid, millele žanri üldse peale ei kirjutata, aga see vist ei ole siin oluline. Tänapäeva Eestis arvustatakse mistahes žanri kõige laiema levikuga väljaannetes. Kõiki eesti autorite viimase aja ulmeraamatuid on korralikult arvustatud päevalehtedes, "Loomingus" ja "Vikerkaares". Taivo 22. detsember 2005, kell 12.54 (UTC)
          Teiseks on tõdemus, et võib-olla neil erinevate märgetega, erinevatesse riiulitesse paigutavatel raamatutel ei ole mingeid olulisi vahesid. Väikesele hulgale pühendatutele on arusaadav, et need raamatud võiks põhimõtteliselt paigutada mõlemasse riiulisse.

        Selle valgel tundub äärmiselt pealiskaudne tõdeda, et "imeulme hõlmab maagilise realismi". Sellisel juhul on kajastatud ainult teine seisukoht. Näib justkui kirjutaks võrdlemisi väike vähemus, ükskõik kui erudeeritud see ka poleks, oma tõekspidamised enamusele peale.
          Jah, siin ma pean seda vajalikuks. Täpselt samuti kui bioloogid on siili jaganud kaheks liigiks ning nagu geoloogid eristavad dolomiiti ja dolokivi ning nagu geograafid soovitavad kohanimede kirjutamisviise. Sellepärast olen pisut üllatunud käesolevast vestlusest. Keegi ei hakanud vaidlema: mis dolokivi? Üldise väljakujunenud praktika järgi on üks dolomiit puha. Väike asjatundjate vähemus surub oma vaateid enamusele peale! Rahvas ei ole kuulnud sellisest asjast kui dolokivi. Ma ei tea, võib-olla on asi selles, et dolomiidist on rahval ükskõik, ka siilidega ei puututa kokku (isegi artiklit pole veel), aga kirjandus huvitab rohkem. Taivo 22. detsember 2005, kell 12.54 (UTC)
          Märkus: Võtsin teadmiseks selle probleemi "kirjandusega", aga katsume esialgu olulisemast üle saada.

        Üks lahendus, mida mina näen, ongi tekitada kaks väga selgelt eristatavat MR-fantasy suhet: alajaotused "imeulme kitsamas tähenduses" ja "imeulme laiemas tähenduses." Esimene hõlmaks ajaloolise ja majandusliku konteksti, teine lähtuks üksnes formaalsetest ja objektiivsetest kriteeriumitest. Selline lähenemine võimaldaks ühtlasi ka teemat põhjalikumalt avada.
          Igast kirjanduse voolust, stiilist ja žanrist saab kirjutada. Imeulme ei ole ühtse päritoluga, ühest kohast välja kasvanud žanr, vaid väga heterogeenne. Üks kõige heterogeensemaid. Aga imeulmet kitsamas ja laiemas tähenduses ma ei oska eristada. Võib ju proovida, kui kriteeriume leitakse. Taivo 22. detsember 2005, kell 12.54 (UTC)
        Enne kirjutama hakkamist ootan Taivo arvamust.--Heiki e 21. detsember 2005, kell 17.29 (UTC)

  Lisaksin veel, et kui ajalooline kujunemine ja ühiskonnas (sh turul tegutsejate hulgas) levinud arusaam kõrvale jätta, siis on raske folkloori liigitusest välistada. --Heiki e 20. detsember 2005, kell 22.30 (UTC)
    Kuidas nii? Artiklis ulme on ju öeldud, et autor peab teada olema. Taivo 21. detsember 2005, kell 12.24 (UTC)
      Sellisel juhul võiks vist artiklis vastavat lõiku paari sõnaga täiendada. --Heiki e 21. detsember 2005, kell 12.50 (UTC)

Vikipeedias ei ole praegu artiklit Žanriulme ega pole ka selgitatud, mida see tähendab. Oletan, et see tähendab ulmet kui žanri. Sel juhul on võib-olla maagiline realism just niisugune ulme, mis ei kuulu ulmežanri.

Kahtlen, kas on võimalik, kindlaks teha, milline seisukoht on korrektne.

Ka definitsioon artiklis Ulme on vaieldav. Andres 21. detsember 2005, kell 16.31 (UTC)

Üldiselt pole viga, kui maha arvata, et 1965 on liiga hiline (vaata J. R. R. Tolkien) – kas siin saabki täpset aastat öelda, aga see peaks olema paarkümmend aastat varem. Ja mida on mõeldud peavoolukirjanduse all? Kui mitteulmet, siis see lause on ebakorrektne, sest ulme ja mitteulme eristuvad suhteliselt hästi. Sa vist siiski ei mõelnud, et peavoolukirjandus = mitteulme, nii et see oleks parem linkida ja teha uus artikkel, kus seda selgitada. Taivo 22. detsember 2005, kell 15.27 (UTC)

    Võtsin selle peavoolukirjanduse üldse maha, see oli täiesti kõrvaline.
    Arvasin, et selle konkreetse LoTR-i väljaande võiks ära mainida lihtsalt.--Heiki e 22. detsember 2005, kell 20.24 (UTC)

Kõrvaldan järgmise lõigu (oma kommentaarid rasvaselt): Taivo 14. september 2006, kell 14:29 (UTC)
Imeulme põhivormiks on sisemiselt kooskõlaline jutustus (see kehtib iga žanri kohta), mis kirjeldab mingit sündmuste järgnevust kindlast perspektiivist (see kehtib peaaegu iga žanri kohta), kusjuures muudest moodsatest kirjanduse žanridest eristub imeulme just oma tegevustiku otsese ja naiivse esituse poolest (ilmne vale, kehtib küll halbade juttude kohta, ent halbu teoseid kirjutatakse igas žanris). Sellega sarnaneb imeulme muinasjuttudele ja imeulmet võib pidada just üheks jutuvestmise (storytelling) viisiks.

  Üks leksikon pealkirjaga "fantasy" ütleb mul siin, et imeulme on eepiline žanr, st pärimuslikku jutustavat laadi pruukiv või seda jäljendav. Järjepideva ja kooskõlalise narratiivi olemasolu pole üldsegi mitte kõigile žanridele omane. Eepika on tänapäeva inimesele (kui ta imeulme fänn pole) naiivne ja seda ei peeta ilmselt mingiks imeulme puuduseks. Minu arvates tuleks rõhuda eepilisusele, siis võiks mingi sarnane märkus sobida, lõigu kõrvaldamist ei pea õigustatuks. --Kamma 14. september 2006, kell 15:43 (UTC)
  Ka minu arvates ei ole kõrvaldamine põhjendatud. Kõige vähem olen ma nõus agressiivse märkusega halbade juttude kohta; minu arvates on "otsene ja naiivne" siiski žanri puhul reegliks, kuigi esineb erandeid. Ka minu arvates ei pea naiivsust pidama puuduseks, vaid just sellepärast ma fantasy't loengi).
  Ilmselgelt on tegemist teoreetilise asjatundlikkusega kirjutatud lõiguga, mis ehk vajaks konkreetsemaks ja lihtsamaks muutmist. --193.40.5.245 14. september 2006, kell 16:40 (UTC)
    Pole nõus, et eepiline teos on naiivsem kui näiteks koomiline või traagiline teos. Aga eepilisuse alusel võib seda artiklit küll täiendada. Narratiiv on siin tõesti tähtis; võiks lisada näiteid, millistel proosažanridel pole narratiivi olemasolu nii oluline. Taivo 14. september 2006, kell 17:04 (UTC)
      Naiivne ei tähenda hinnangut pealiskaudsuse osas vms. Ilmselt on õigem rääkida traditsioonilistest või arhetüüpsetest süžeedest, mis ilukirjanduse avangardi silmis naiivsetena näivad. --Kamma 14. september 2006, kell 18:00 (UTC)

Mina olen "fantaasia" poolt, "fantasy" sobib aga veel vähem, kui "ilmeulme". Nagu eelnevalt öeldi:Asi on selles, et Vikipeedia peaks fikseerima praeguse keeletarvituse, mitte uusi keelendeid propageerima Cenorig 14. september 2006, kell 16:53 (UTC)

  Küsimus pole praegu selles. Muidugi, ka mina pooldan "fantaasiat", eelpool kirjutasin fantasy sellepärast, et "imeulme" on minu jaoks ebamugav. --193.40.5.245 14. september 2006, kell 17:00 (UTC)
    Sõnal "fantaasia" on juba oma tähendus (kujutlusvõime). Vigast keeletarvitust (toortõlge inglise keelest) ei tuleks propageerida. Taivo 14. september 2006, kell 17:04 (UTC)
      Minu arvates on probleemiks see, et ulme jaotatakse kolmeks: imeulme, õudusulme, teadusulme. Samas on olemas õuduskirjandus, teaduskirjandus ja kirjanduslik fantastika. Ma ei saa hästi aru, mis vahe on ulmel, fiktsioonil (ehk romaanil või ilukirjandusel) -- selline tuntud mõiste nagu ulmekirjandus jääb üldse üle. Kas mitte ilukirjandus ise pole ka teatud mõttes ulmekirjanduse alaliik? Või vastupidi? Nende mõistete jaotuses on mingi ebakõla praegu sees, aga kuna mina asjast eriti midagi ei tea, siis parandussoovitusi pole. --Kamma 14. september 2006, kell 18:00 (UTC)
        Lugesin Arutelu:Õudusulme. Ma sain aru, mida sa silmas pead. Tõepoolest, paari momenti peab rohkem rõhutama... Katsun seda teha. Taivo 14. september 2006, kell 18:27 (UTC)

Eepilisus iseenesest ei nõua süžee ja faabula kokkulangemist. Andres 15. september 2006, kell 07:52 (UTC)

Ja eepilisus ei ole kõrvutatav koomilisuse ja traagilisusega, vaid lüürilisuse ja dramaatilisusega. Andres 15. september 2006, kell 07:54 (UTC)

"Sõrmuste isand" kuulub ju imeulme hulka, eks ole? Aga seal ei ole sündmused esitatud ajalises järgnevuses. Andres 15. september 2006, kell 07:56 (UTC)

Välja otsitud andmebaasist "http://et.wikipedia.org../../../i/m/e/Arutelu%7EImeulme_9a80.html"

##### Views

- Artikkel
- Arutelu
- Viimane redaktsioon

##### Otsi