Aabits - Vikipeedia, vaba entsüklopeedia

# Aabits

### Allikas: Vikipeedia

E. Petersoni "Eesti laste aabits" (20. sajandi esimene veerand)

Aabits ehk aabitsaraamat on õpik, mille järgi õpitakse lugema. Seda kasutatavad koolieelikud või kooliõpilased.

## [redigeeri] Teised tähendused

Aabitsaks nimetatakse ülekantud tähenduses ka mingi valdkonna algteadmisi või neid käsitlevat raamatut.

## [redigeeri] Aabitsa ülesehitus

Aabitsas on sageli iga tähe kohta eraldi lehekülg.

Et aabitsad on tavaliselt mõeldud lastele, sisaldavad nad tänapäeval ohtralt illustratsioone. Vanades aabitsateski kasutati illustratsioone (algul puu- ja vaselõikeid, hiljem litograafiaid).

Varasemad aabitsad sisaldasid materjali ka muu hariduse omandamiseks. Et lugemaõppimise eesmärk oli protestantlikes maades eriti Piibli lugemise võimaldamine, sisaldas aabitsa tekst tavaliselt põhiliselt Piibli kirjakohti.

## [redigeeri] Eesti

Esimesed eestikeelsed aabitsad ilmusid 16. sajandi lõpul. Kaudsete andmete põhjal on teada, et esimene neist ilmus aastal 1575, aga sellest pole säilinud ühtki eksemplari. Teadaolevalt pole ka säilinud ühtegi 1684. aastal Riias trükitud Bengt Gottfried Forseliuse eestikeelse aabitsa eksemplari. Vanimad säilinud eestikeelsed aabitsad pärinevad 17. sajandi lõpust ja 18. sajandi algusest. Nende hulgast on teada viis eksemplari, millest kaks asuvad Lundi Ülikooli raamatukogus, kaks Kopenhaageni Kuninglikus Raamatukogus ja üks Riias erakogus. Vanim Eestis säilinud aabits on trükitud aastal 1777 Tallinnas.

Esimene koostaja nime ning tiitellehega aabits on aastal 1795 Otto Wilhelm Masingu poolt avaldatud "ABD ehk Luggemise-Ramat Lastele, kes tahawad luggema öppida". Esmakordselt sisaldas raamat ka juhendit, kuidas lugemist õpetada. Hilisemas, 1823. aastal ilmunud "Täielises ABD-Ramatus" on Masing esmakordselt aabitsasse lisanud õ-tähe. Esimene aabits, mille pealkirjas sisaldub sõna "aabits", oli Carl Gottlieb Reinthali "Tarto maa-keele Abits", mis ilmus aastal 1845. See on ühtlasi ka esimene aabits, mis kasutab uut kirjaviisi ning mis on varajasemates raamatutes viimasel lehel paiknenud kuke pildi toonud tiitellehele.

Aastatel 1575–1850 ilmus 47 erinevat eestikeelset aabitsat.

Oluliseks tuleb pidada 1867. aastal Carl Robert Jakobsoni koostatud aabitsat "Uus aabitsaraamat, kust viiekümne päävaga lugema ja kirjutama võib õppida", mis võttis kasutusele moodsama häälikumeetodi ehk nn heliveerimise. 1880ndatel ilmusid ka Lõuna-Eesti murrete aabitsad. 19. sajandi lõpul hoogustus aabitsate avaldamine oluliselt.

Eesti aabitsaid on loetletud eestikeelsete aabitsate loendis.

## [redigeeri] Rootsi

Rootsis on põlvkondade jooksul kasutatud Lennart Hellsingi aabitsat, kus iga tähe juures on värsid.

## [redigeeri] Soome

Esimene soomekeelne aabits ja ühtlasi üldse esimene soomekeelne raamat oli Mikael Agricola koostatud 1538. aastal trükist ilmunud 24-leheküljeline "ABC-kiria", mis sisaldas ka katekismuse.

## [redigeeri] Taani

Taani tuntumate aabitsate seas on "Ole Bole ABC" ja "Søren og Mette".

## [redigeeri] Kirjandus

- Katrin Kirsimäe. Aabitsad Eesti koolides 1918–1940, diplomitöö, Tallinna Pedagoogiline Instituut, 1982.
- Mall Hiiemäe. Aabitsakuke usundilisest taustast. – Forseliuse Sõnumid, 1999, nr 7, lk 73–74.
- 2000. Tõnu Tender. ABC kiräoppus ja lugõmik algkooli latsilõ (arvustus). – Forseliuse Sõnumid, 2000, nr 6, lk 17–20.
- Malle Reidolv. Aabits muutuvas ajas: väärtushinnangud 1990ndate aastate Eesti aabitsates, magistritöö, Tallinna Pedagoogikaülikool 2003.
- Krista Kumberg. Aabits läbi aastasadade. – Hea Laps 2005, nr 10, lk 8–9.
- Krista Kumberg. Aabitsa lugu kahesaja aasta vältel. – Hea Laps 2005, nr 11, lk 8–9.

## [redigeeri] Vaata ka

- Eestikeelsete aabitsate loend
- Kukeaabits
- Karuaabits
- Ladumisaabits (liikuv aabits)
- "Kommunismi aabits"
- "Mõmmi aabits"
- "Mõmmi ja aabits"

## [redigeeri] Välislingid

Vikisõnaraamatu artikkel:
aabits
Välja otsitud andmebaasist "http://et.wikipedia.org../../../a/a/b/Aabits.html"

Kategooriad: Haridus

##### Views

- Artikkel
- Arutelu
- Viimane redaktsioon

##### Otsi

##### Teised keeled

- Dansk
- Deutsch
- ‪Norsk (bokmål)‬
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- Svenska
- Võro