Arutelu:Jebtsun Damba Khutukhtu - Vikipeedia, vaba entsüklopeedia

# Arutelu:Jebtsun Damba Khutukhtu

### Allikas: Vikipeedia

Õigekirja tuleb kontrollida. Andres 29. november 2006, kell 08:55 (UTC)

Minu meelest ei ole siin kirillitsas mongoli-, vaid venekeelne kuju. Andres 29. november 2006, kell 09:09 (UTC)

Ok.

Vöiksid linki anda kust saaksin ise uurida , mul puudub kahjuks öigekeelsus sönaraamat , samuti transkriptsiooni ja muu keelevahendust selgitav materjal eestikeele osas --VanemTao 29. november 2006, kell 09:05 (UTC)

  Mongoli keele transkriptsiooni põhijooni näed artiklist Mongoli keel. Õigekeelsussõnaraamat on aadressil [1]. Andres 29. november 2006, kell 09:09 (UTC)

Tänud.--VanemTao 29. november 2006, kell 09:16 (UTC)

Kas Hutuhtu või Hutuhta? Ja miks mitte Džebtsun?

  On käibel nii Hutuhtu kui ka Hutuhta. Ei tea, kumb õigem oleks. Eestipäraselt oleks tõesti pigen Džebtsun. Pole üldse selge, mis keeles see on, siis nii tiibeti kui ka mongoli keeles on teistmoodi. Vaata en:Jebtsundamba.

  Tegemist on Mongoolia gelukpa koolkonna juhi teise tiitliga bogdogeegeni kõrval. Andres 29. november 2006, kell 11:07 (UTC)

Siin esineb eri artiklites Bogd Gegeen, Bogdo Gegen, GogdGegen, BogdGegen, Bogdo gegeen, Bogdogeegen - võiks vast ühe kuju juurde pidama jääda? Eestikeelses kirjanduses on esinenud ka kuju bogdo-gõgen. Ja kui bogdogeegen ning džebtsundamba (hutuhta) on ühe isiku kaks eri tiitlit, siis kas on vaja kahte eri artiklit? -- 88.196.110.240 29. november 2006, kell 16:27 (UTC)

Ingliskeelsetes materjalides esinevad nimekujud: (Khalkha) Jebtsundamba / Jebtsun Dampa / Jebtsun Damba / Rje Btsun Dam Pa / Jetsun Dampa / Javzandamba (Khutughtu / Hutagt) -- 88.196.110.240 29. november 2006, kell 17:56 (UTC)

  Eesti keeles on olemas sõna "bogdogeegen". Minu meelest tuleks kasutada igal pool seda sõna (teisi võib artiklis Bogdogeegen mainida ning tuleb teha nendelt ümbersuunamised. Artiklid on toimetamata; toimetamise käigus tuleb sellised asjad korda teha. Kui viitsid, löö kaasa!

  Kui artiklid ei räägi otseselt tiitlitest, siis ei ole kahte artiklit tarvis. Võib ju teha ka nii, et artikleid on kaks, kuid üks räägib ainult tiitlist. Andres 29. november 2006, kell 16:33 (UTC)
    Nähtavasti peab ikkagi olema eraldi, sest bogdogeegenite rida algab tunduvalt hiljem kui džebtsundambade oma. Andres 29. november 2006, kell 17:22 (UTC)

Irrelevantseid välislinke ei tasu artikli lõppu toppida. Samuti viiteid teistesse vikipeediatesse. --Metsavend 29. november 2006, kell 16:40 (UTC)

Metsavend

Ära kisu minu pandud linke maha, kui panin siis järelikult leidsin seal endale vajaliku inffi.See on minu otsustada ,millist materjali vajan ja kasutan.

Kui veel loobid minu pandud linke minema ,mida sa viimased 2 nädaalat oled pidevalt teinud , pean sulle töesti hakkama öpetama häid kombeid kuidas hinnata ja end yleval pidada teiste tehtud töö suhtes.--VanemTao 29. november 2006, kell 17:30 (UTC)

  Sinu headest kommetest on mul juba hea pilt, sa juba kirjutasid kuidas sa rusikatega ahimsat õpetasid. --Metsavend 29. november 2006, kell 20:44 (UTC)

    Palun kasutada arutelulehekülge aruteluks artikli üle. Andres 29. november 2006, kell 20:46 (UTC)

  VanemTao, aga Sa ei pane endale vajalikke linke õigesse kohta. Pane need enda kasutajalehele või äärmisel juhul mõnele arutelulehele. Artiklitesse tuleb panna ainult selliseid linke, mis aitavad lugejal teema kohta infot juurde saada. Andres 29. november 2006, kell 17:34 (UTC)

Praegune välislink on ju ingl k vikipeediaartikli "peeglile"?

  Jah. Asendasin selle tavalise vikilingiga. Andres 29. november 2006, kell 18:03 (UTC)

Boy! Miks sa maha vötsid Mongoolia linginduse?

Mulle tundub et Jebtsun Damba Khutukhtu kuulub 100% Mongoolia budismi,kultuuri ja ajaloo juurde.Kas tema koht ei peaks siis mitte olema ikka Mongoolia teemade hulgas?

  Selle malliga (Mall:MNG) sisaldab mongoolia aimakke ja keskalluvusega linnu ja seda tuleks lisada geograafiaartiklitele. Aga ma saan aru su mõttest. Võiksime teha malli Mall:Mongoolia budism vms....kus oleks loetletud Mongoolia budismiga seotud olulisemad terminid. Ma võin malli ise ära teha. Sinu poolt ootaks sobivaid (olulisemaid) termineid. Loetle kasvõi siia samma arutelusse.

  Teine asi veel. On terminid Bogdogeegen ja siis see Jebtsundamba. Oskad sa selgitada nende peamist erinevust. Ma saan aru, et tegemist on erinevate tiitlitega, millest bogdogeegen tähistab Mongoolia vaimset juhti aga kas Jebtsundamba on laiem mõiste? Inglisekeelsed materjalid internetis harilikult vaatlevad neid mõisteid koos.--Boy 17. detsember 2006, kell 14:20 (UTC)

    Soovitan võimaluse korral vaadata neid eraldi, sest tegu on eri mõistetega ja Jebtsundamba liin on palju vanem. Andres 17. detsember 2006, kell 14:37 (UTC)

      Ok aga kas praegusel (viimasel) Jebtsundambal on ka bogdogeegen-i tiitel? Kas need saavad käia eraldi või on bogdogeegeni puhul täiendusega Jebtsundamba tiitlile?--Boy 17. detsember 2006, kell 14:42 (UTC)

        Enne bogdogeegeni tiitli tekkimist oli Jebtsun Damba taaskehastuste liin eraldi, alates Dzanabadzarist on nad ühtlasi bogdogeegenid. Andres 17. detsember 2006, kell 14:49 (UTC)

        Nii sain mina asjast aru. Aga ma võin ka eksida. Vist on nii, et Dzanabadzar oli esimene, kellele eluajal omistati Jebtsundamba tiitel. Andres 17. detsember 2006, kell 14:55 (UTC)

          Ma olen ka sellisele infole sattunud, kus esimene Jebtsundamba ja bogdogeegen oli Dzanabadzar (nt. [2] ja [3]--Boy 17. detsember 2006, kell 15:32 (UTC)

            Selles [4] artiklis räägitakse Jebtsundambade reinkarnatsiooni liinist nii nagu meie Vikipeedia artikkel.--Boy 17. detsember 2006, kell 15:53 (UTC)

              Arvan, et näiline vastuolu tuleb sellest, et jebtsundambade all võidakse mõista kas Jebtsun Dambat ka tema taaskehastusi või siis neid, kes tegelikult kandsid seda tiitlit. Igal juhul on aga minu meelest tegu eri mõistetega. Andres 17. detsember 2006, kell 16:02 (UTC)

                Selle sama Dzanabadzarist rääkiva materjali põhjal võiks öelda, et praegune artikli esitus on segadust tekitav. Peamiselt seepärast, et enne Dzanabadzari ei olnud Jebtsun Dampadel midagi Mongooliaga tegemist (Taranatha ehk välja arvata, kes Mongooliat külastas), küll on õige see, et tegemist on gelukpa koolkonna vaimsete juhtidega Mongoolias, sest enne Dzanabadzari oli seal tegemist Sakya koolkonna budismiga. Kas mitte poleks loogiline, kui me neid termineid eristada tahame, et Bogdogeegen on Mongoolia vaimse juhi tiitel ja antud juhul on mongoolia vaimne juht ka Jebtsun Damba reinkarnatsioon. --Boy 17. detsember 2006, kell 22:28 (UTC)

                  Asi on vist natuke keerulisem. Esiteks, bogdogeegen on Mongoolia "vaimse juhi" tiitel alates Dzanabadzari ajast; teiseks, ka "jebtsundampa" on tiitel, mis võeti kasutusele Mongoolias. Andres 17. detsember 2006, kell 22:33 (UTC)

Artiklis: XII Jebtsundamba: Choijininjed — sündis Tseilonil Tiibetis oli sel ajal (esimene)troonile pandud I Dalai-laama, Gedun Drub (1391-1474) eluajal.

Mäll: Tiibeti kultuurimudel. "Nulli ja lõpmatuse kohal" (lk 166)...Sönam Gjatsol olid väga head suhted Mongoolia Altan-khaaniga ning nende kohtumisel, mis toimus 1578. aastal, anti talle austav tiitel "dalai-laama". Postuumselt hakati ka tema kaht eelkäijat dalai-laamadeks nimetama....

ehk mis ma väidan on see, et Gedun Drub ei olnud "troonile pandud" sest tegemist oli gelukpa koolkonna juhiga Drepungi kloostri eestseisjaga või siis seda pidi, et tollal ei olnud veel Dalai-laama tiitlit. Esimene reaalne oli III dalai-laama.--Boy 21. detsember 2006, kell 21:07 (UTC)

  Sa teed tublit tööd, Boy! Andres 22. detsember 2006, kell 08:21 (UTC)

## [redigeeri] Nime kuju

Mis peaks olema artikli pealkiri. Tundub, et täiend "Khutukhtu" ei kuulu otseselt Jebtsun Dampa tiitli juurde. Niipalju kui ma olen artikleist leidnud on Khutukhtu eraldi tiitel, mida on päris mitmel (arvult üle saja) laamal. Algselt tähendas see "püha", mida kasutati konkreetsete inimeste, kohtade jne nimede täiendina, kuid hiljem (alates 1578) hakkas tähistama auastet ja tiitlit. Esimesena andis selle aunime Donkor-lamale ja Sonam Grags-pa lamale Altan khaan (samal ajal kui ta andis Sonam Gyatsole aunimetuse dalai-laama). [5] (artiklis on veel päris palju põnevat budistlikest tiitlitest ja nende andmise reglemendist). Seega ma arvaks, et artikli pealkiri peaks olema lihtsalt Jebtsun Dampa (või üks selle erinevatest kirjapiltidest). All on siis toodud Google otsingutulemuste arv iga nimekuju järel (mis muidugi ei tähenda, et eesti keeles see kõige enamlevinud oleks)

- Jebtsundamba: 3910
- Javzandamba: 963
- Jetsun Dampa: 950
- Rje Btsun Dam Pa: 124
- Jebtsun Damba: 117
- Jebtsundampa: 66
- Jebtsun Dampa: 13

Seega sellest loogikast lähtudes on ülekaalukalt (internetimaterjalides) enimkasutatav Jebtsundamba

Tulenevalt eeltoodust pakuks artikli "õigeks nimeks": Jebtsundamba--Boy 25. detsember 2006, kell 12:15 (UTC)

Või hoopis Džebtsundamba? -- 62.65.228.153 25. detsember 2006, kell 12:43 (UTC)

  Kui tegu on nendes allikates [6], [7] mainituga (Жавзандамба), on ta mongoli Džavdzandamba. - Urmas 25. detsember 2006, kell 13:12 (UTC)

    Jah, mongolipäraselt on see Džavdzandamba. Teine nimevorm on tiibetipärane. Andres 26. detsember 2006, kell 08:45 (UTC)

    Pakuksin samuti pealkirjaks mongolipärast kuju. Andres 26. detsember 2006, kell 08:46 (UTC)

      Kas Жавзандамба ei peaks translitereerima mitte Žavzandamba ?--Boy 26. detsember 2006, kell 13:41 (UTC)

        Eesti keeles tuleb kasutada transkriptsiooni ja selle alusel on ж 'dž' ja з 'dz'. - Urmas 26. detsember 2006, kell 13:46 (UTC)

        Kas mongooli nimedel on see teistsugune kui vene nimedel? Samas muidugi on omaette küsimus, miks peaks eelistama Mongolipärast varianti. Tegemist peaks olema dalai-laama poolt bogdogeegenile antud aunimetusega. Ja enne seda oli vähemalt formaalselt 15 jebtsundambat juba olnud. Mongoleid on nende hulgas vist olnud ainult 2.--Boy 26. detsember 2006, kell 21:11 (UTC)

          Jah, mongoli transkriptsioon on teistsugune kui vene oma. Andres 27. detsember 2006, kell 05:28 (UTC)

Välja otsitud andmebaasist "http://et.wikipedia.org../../../j/e/b/Arutelu%7EJebtsun_Damba_Khutukhtu_4b65.html"

##### Views

- Artikkel
- Arutelu
- Viimane redaktsioon

##### Otsi