1795 - Vikipeedia, vaba entsüklopeedia

# 1795

### Allikas: Vikipeedia

1795. aasta

Sajandid: 17. sajand - 18. sajand - 19. sajand

Aastakümned: 1740. aastad 1750. aastad 1760. aastad 1770. aastad 1780. aastad - 1790. aastad - 1800. aastad 1810. aastad 1820. aastad 1830. aastad 1840. aastad

Aastad: 1790 1791 1792 1793 1794 - 1795 - 1796 1797 1798 1799 1800

## [redigeeri] Sündmused maailmas

- Leidis aset kolmas Poola jagamine. Poola-Leedu lakkas eksisteerimast.
  - Leedu jagati Venemaa ja Preisimaa vahel.
  - Loodi Kuramaa kubermang.
- Hollandis kehtestati Prantsusmaa vägede toel Bataavia Vabariik ning Ühendatud Provintside Vabariik lakkas olemast.
- Rootsi tunnustas esimese monarhiana Prantsuse Vabariiki.
- Düsseldorf anti pärast tugevat pommitamist kapitulatsiooniga Prantsusmaale üle.
- Prantsusmaa vallutas Mannheimi.
- Buurid tõstsid Madalmaade Lääne-India Kompanii vastu mässu. Kapi koloonia hõivati algul Prantsusmaa, siis Suurbritannia poolt.
- Abu Dhabi linn sai Abu Dhabi emiiride residentsiks.
- Pärslased ründasid Thbilisit, hävitasid linna ja viisid 30 000 inimest orjusesse.
- Inglased küüditasid 5000 garifunat Saint Vincenti saarelt Hondurasesse.
- Katariina II soovil nimetati Hadžibei linn Odessose järgi ümber Odessaks.
- Rajati Edmontoni linn Albertas: ehitati Edmontoni fort ning asutati Hudson's Bay Company kauplemispunkt.
- Rajati praegune Kentucky osariigi pealinn Frankfort.
- Curaçaol oli suur orjade ülestõus.
- Jamaical oli maroonide ülestõus.
- USA armee saavutas võidu šoniide (Shawnee) üle.
- Hispaania andis ameeriklastele õiguse New Orleansi elama asuda ja kasutada linna sadamat.
- Münchenis oli ikaldus.
- Asutati Oranje Ordu.
- Hispaanlased viisid Christoph Kolumbuse väidetavad säilmed Santo Domingost La Habanasse.
- Prantsusmaal võeti Euroopa esimese puhta detsimaalvaluutana kasutusele ühtne rahaühik Prantsuse frank.
- Prantsusmaal toimus haldusreform, millega kaotati departemangude jaotus distriktideks.
- Prantsusmaal lahutati politsei riiklikuks ja munitsipaalpolitseiks.
- Pariisis sai endine Place Louis XV ja Place de la Révolution nimeks Place de la Concorde.
- Algas Johann Wolfgang von Goethe sõprus Friedrich Schilleriga. Hakkas ilmuma ajakiri Die Horen.
- William Wordsworth sõlmis lähedase sõpruse Samuel Taylor Coleridge'iga.
- Joséphine de Beauharnais sai sügisel Napoleoni armukeseks.
- Inglismaal avati esimene hoburaudtee.
- Pariisis asutati École speciale des langues orientales.
- Antoine Destutt de Tracy kasutas esimest korda sõna "ideoloogia".
- Samuel Taylor Coleridge pidas loengusarja poliitikast ja religioonist.
- Charles Lamb oli kuus nädalat hullumajas.
- Inglismaal loodi omaette metodisti kirik.
- Registreeriti koeratõug Sussexi spanjel.
- Nicolas François Appert töötas välja toiduainete säilitamise meetodi, mis kasutas klaaspudelitesse villitud toiduainete kuumutamist keevas vees.
- Georges Cuvier tegi kindlaks, et Hollandist 1770 leitud suure looma luud kuuluvad väljasurnud roomajale.
- Kopenhaagenis oli suur tulekahju. Maha põles muuhulgas Nikolaj Kirke.
- Suurvürst Pavel Petrovitši käsul loodi Gatšinasse Kolppana küla lähedale esimene soomekeelne algkool Ingerimaal.
- Edinburgh's asutati Duddingston Curling Society.
- 3. jaanuar – Venemaa ja Austria sõlmisid salalepingu Poola jagamiseks.
- 13. jaanuar – USA kongress otsustas mitte avaldada seadusi saksa keeles võrdselt inglise keelega (seda on tõlgendatud kui inglise keele valimist USA riigikeeleks saksa keele asemel). [1]
- 16. jaanuar – Prantsusmaa väed hõivasid Utrechti linna.
- 18. jaanuar – kukutati Ühendatud Provintside Vabariigi pärilik asehaldur Willem V.
- 19. jaanuar – Hollandis kuulutati välja Bataavia Vabariik.
- 20. jaanuar või 21. jaanuar – Prantsusmaa väed sisenesid Amsterdami.
- 23. jaanuar – Hollandi sõjalaevastik külmus IJsselmeeri kinni.
- 7. veebruar – võeti vastu USA konstitutsiooni 11. parandus.
- 9. veebruar – Toscana suurhertsog Fernando III sõlmis Prantsusmaaga rahu.
- 25. veebruar – Heinrich von Kleist mahutati noore leitnandina Eschborni linna.
- Kevad – Hawaii saare valitseja Kamehameha saavutas Nu'uanu oru lahingus võidu oahuanide üle, tugevdades oma kontrolli saarestiku suuremate saarte üle.
- 5. märts – žirondistid võeti Prantsusmaa Rahvuskonventi ametlikult tagasi.
- 29. märts – Ludwig van Beethoven debüteeris 24-aastasena pianistina Viinis.
- 5. aprill sõlmiti Baseli rahu, millega Preisimaa loovutas Prantsusmaale Reini vasakkalda.
- 7. aprill – Prantsusmaa Rahvuskogu seadustas meetermõõdustiku.
- 8. aprill – tulevane Suurbritannia kuningas George IV abiellus Braunschweigi Karolinega.
- Mai ja juuni – Austraalias New South Walesis toimus lahing darugite ja Briti koloniaalvägede vahel.
- 15. mai – I koalitsioon: Napoleoni väed marssisid Milanosse.
- 16. mai – Ühendatud Provintside Vabariigi päriliku asehalduri koht kaotati.
- 21. mai – Prantsusmaal suruti maha jakobiinide mäss.
- 31. mai – Prantsusmaal saadeti laiali revolutsiooniline tribunal.
- 8. juuni – suri Louis XVII, kes oli kuulutatud Prantsusmaa kuningaks.
- 27. juuni – Briti väed maabusid Quiberonis, et aidata Bretagne'i mässulisi.
- 27. juuni – Prantsusmaa väed vallutasid tagasi Saint Lucia saare.
- 28. juuni – Prantsusmaa võimud teatasid, et troonipärija (Louis XVII) on surnud loomulikku surma; paljud kahtlesid selles.
- 15. juuli – "Marseljees" kuulutati ametlikult Prantsusmaa riigihümniks.
- 22. juuli – sõlmiti Baseli rahu, millega Hispaania loovutas poole Haiti saarest (praeguse Dominikaani Vabariigi) Prantsusmaale (praegune Haiti oli juba Prantsusmaa valduses).
- 22. august – Prantsusmaa Rahvuskonvent võttis vastu Direktooriumi põhiseaduse ehk III aasta põhiseaduse.
- 24. august (7. früktidoor III) – vabariiklikule kalendrile lisati liigaastareegel.
- 1. oktoober – Prantsusmaa liidendas Austria Madalmaad Belgia departemangude nime all.
- 3. oktoober (11. vandemjäär III) – Prantsusmaa Tahvuskonvendis pühitseti žirondistlikke vabaduse märtreid.
- 5. oktoober – Pariisis suruti Paul Barrasi ja Napoléon Bonaparte'i juhtimisel maha rojalistlikud rahutused.
- 26. oktoober (4. brümäär IV) – Prantsusmaal astus jõusse uus põhiseadus. Rahvuskonvendi asendas viieliikmeline Direktoorium.
- 27. oktoober – Ameerika Ühendriigid ja Hispaania kirjutasid alla Madridi lepingule, millega määrati kindlaks Hispaania kolooniate ja Ameerika Ühendriikide vahelised piirid.
- 12. september – Madalmaade Lääne-India Kompaniiriigistati ajutise rahvaesinduse poolt.
- 16. september – Suurbritannia vallutas Kaplinna.
- 3. november – Prantsusmaa välisminstriks sai Charles Delacroix, siseministriks Pierre Bénézech, sõjaministriks Jean-Baptiste Aubert-Dubayet, justiitsministriks Philippe Antoine Merlin de Douai.
- 8. november – Prantsusmaa rahandusministriks sai Guillaume-Charles Faipoult.
- 25. november – viimane Poola kuninga Stanisław August Poniatowski kirjutas Grodnas alla Poola jagamise lepingule ja loobus troonist.
- 3. detsember – sõjalaeva HMS Victory juhtimise võttis üle admiral John Jervis.
- 13. detsember – Yorkshire'i [[Wold Newton]i külla langes Wold Newtoni meteoriit.

## [redigeeri] Sündmused Eestis

- Viidi läbi V ülevenemaaline revisjon hingeloend.
- Avati Meleski-Rõika peeglivabrik.
- August von Lotzebue asus elama Tallinna lähedale maale ja pühendus kirjanduslikule tööle.
- Valmis Urvaste kiriku orel, mis praegu on hoiul Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis.
- Valmis Voltveti mõisa tõllakuur ja aidahoone.
- Sagadi mõisa härrastemaja ehitati ümber ja sai praeguse kuju.
- Rapla kirikule ehitati uus kivist torn.
- Haapsalus tõsteti kodanikumaksu.
- Otto Wilhelm Masing sai Viru-Nigula koguduse pastoriks.
- Olustvere mõisnik Hans Heinrich von Fersen sai krahvitiitli.

## [redigeeri] Sündinud

Pikem loend leheküljel Sündinud 1795

- 15. jaanuar – Aleksandr Gribojedov, vene näitekirjanik (võis sündida ka 1794)
- 19. mai – Johns Hopkins, USA filantroop
- 29. september – Kondrati Rõlejev, vene luuletaja ja dekabrist
- 31. oktoober – John Keats, inglise luuletaja
- 4. detsember – Thomas Carlyle, šoti kirjamees
- 10. detsember - Friedrich Ludwig von Maydell, baltisaksa kunstnik
- 21. detsember - Leopold von Ranke, saksa ajaloolane

## [redigeeri] Surnud

Pikem nimekiri leheküljel Surnud 1795

- 11. veebruar – Carl Michael Bellman, rootsi luuletaja ja helilooja
- 19. mai – James Boswell, briti kirjamees
- 8. juuni – Louis XVII, Prantsusmaa dofään
- 26. august – Alessandro Cagliostro, itaalia akleemik ja seikleja
- 31. august – François-André Danican Philidor, prantsuse helilooja ja maletaja
- Sajat-Nova, armeenia laulik

## [redigeeri] Raamatuid ja kirjandusteoseid

- "Wilhelm Meisters Lehrjahre" ("Wilhelm Meisteri õpiaastad"; Johann Wolfgang von Goethe)
- "Igavesest rahust" (Immanuel Kant)
- "La Philosophie Dans Le Boudoir" (markii de Sade)
- "Aline ja Vancour" (markii de Sade)
- "ABD ehk Luggemise-ramat lastele, kes tahavad luggema õppida" (Otto Wilhelm Masing)

  "Idiotikon der deutschen Sprache in Lief- und Ehstland" (August Wilhelm Hupel)

- luuletus "Ood rõõmule" (Friedrich Schiller)
- "Ambrosio, or the Monk" (Matthew Lewis)
- romaan "Henry" (Richard Cumberland)
- "The Maeviad" (William Gifford)
- "Prolegomena ad Homerum" (Friedrich August Wolf)
- "Hesperus" (Jean Paul)
- "Unterhaltungen deutscher Ausgewanderten" (Johann Wolfgang von Goethe)
- "Die Lebenskraft, oder der rhodische Genius" (Alexander von Humboldt; ilmus ajakirjas Die Horen)
- "Essays on Philosophical Subjects" (Adam Smith, postuumselt)
- "Vom Ich als Prinzip der Philosophie oder über das Unbedingte im menschlichen Wissen" (Friedrich Wilhelm Joseph von Schelling).
- "Über die ästhetische Erziehung des Menschen" (Friedrich Schiller)

## [redigeeri] Muusikateoseid

- "Torupillisümfoonia" (sümfoonia nr 104 C-Duur; Joseph Haydn)
- ooper "Le Cabaleur" (Louis Emmanuel Jadin)

## [redigeeri] Auhinnad

- Copley medal: Jesse Ramsden

## [redigeeri] Valitsejad

### [redigeeri] Euroopa

- Andorra: Urgelli piiskop Josep de Boltas (1785–1795)
- Hispaania: Hispaania kuningas Carlos IV (1788–1808)
- Kirikuriik: paavst Pius VI (1775–1799)
- Napoli kuningriik: Napoli kuningas Fernando IV (1759–1799, 1799–1806, 1815–1816)
- Poola: Poola kuningas Stanisław August Poniatowski (1763–1795)
- Portugal:
  - Portugali kuninganna Maria I (teovõimetu; 1777–1816)
  - Portugali regent João VI (1792–1816)
- Prantsusmaa:
  - Rahvuskonvent (1792–1795)
  - Direktoorium (1795–1799
- Preisimaa: Preisi kuningas Friedrich Wilhelm II (1786–1797)
- Rootsi: Rootsi kuningas Gustav IV Adolf (1792–1809)
- Saksa-Rooma riik: Saksa-Rooma keiser Franz II (1792–1806)
- Sardiinia kuningriik: Vittorio Amadeo III (1773–1796)
- Sitsiilia kuningriik: Sitsiilia kuningas Fernando III (1759–1816)
- Suurbritannia:
  - Suurbritannia kuningas George III (1760–1820)
  - Suurbritannia peaminister William Pitt noorem (1783–1801, 1804–1806)
- Taani:
  - Taani kuningas Christian VII (1766–1808)
  - Taani kantsler Andreas Peter (1784–1797)
- Ungari: Ungari kuningas Ferenc (1792–1835)
- Venemaa: Vene keisrinna Katariina II (1762–1796)
- Venezia vabariik: Venezia doodž Ludovico Manin (1789–1797)

Välja otsitud andmebaasist "http://et.wikipedia.org../../../1/7/9/1795.html"

Kategooriad: 1795

##### Views

- Artikkel
- Arutelu
- Viimane redaktsioon

##### Otsi

##### Teised keeled

- Afrikaans
- አማርኛ
- العربية
- Aragonés
- Asturianu
- Azərbaycan
- Bahasa Indonesia
- Bahasa Melayu
- বাংলা
- Basa Banyumasan
- Basa Jawa
- Basa Sunda
- Беларуская
- Беларуская (тарашкевіца)
- Bosanski
- Brezhoneg
- Български
- Català
- Чăвашла
- Česky
- Corsu
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Español
- Esperanto
- Euskara
- Français
- Frysk
- Gaeilge
- Gàidhlig
- Galego
- 한국어
- Հայերեն
- हिन्दी
- Hrvatski
- Ido
- ইমার ঠার/বিষ্ণুপ্রিয়া মণিপুরী
- Interlingua
- Иронау
- Íslenska
- Italiano
- עברית
- ქართული
- Kaszëbsczi
- Kiswahili
- Kreyòl ayisyen
- Latina
- Lëtzebuergesch
- Lietuvių
- Lumbaart
- Magyar
- Македонски
- मराठी
- Nederlands
- नेपाल भाषा
- 日本語
- Nnapulitano
- ‪Norsk (bokmål)‬
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- Nouormand
- Novial
- Occitan
- O'zbek
- Plattdüütsch
- Polski
- Português
- Ripoarisch
- Română
- Русский
- Shqip
- Сибирской
- Sicilianu
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Suomi
- Svenska
- Tagalog
- Tatarça
- ไทย
- Türkçe
- Українська
- Vèneto
- Walon
- 中文