# Diopsid

### Izvor: Wikipedija

Diopsid
Općenito
Kategorija | Mineral
Kemijska formula | `CaMg[Si2O6]`
Identifikacija
Boja | bijela, siva, zelenkastosiva
Kristalni habitus | kratkoprizmatičan
Kristalni sustav | monoklinski, k.r. 2/m
Sraslaci | dvojci, a i polisintetički po {100}
Kalavost | dobra po {110}
Mohsova tvrdoća | 5 - 6
Sjaj | staklast
Indeks loma | Np = 1,665 – 1,732; Ng = 1,692 – 1,757
Ogreb | bijel
Gustoća | 3,3 - 3,5
Prozirnost | proziran do poluproziran

Diopsid je mineral iz grupe monoklinskih piroksena, s kemijskom formulom `MgCa[Si2O6]`. Zajedno s augitom i hedenbergitom (`FeCa[Si2O6]`) tvori kompletnu seriju čvrstih otopina, a djelomičnu seriju tvori s ortopiroksenom i pigeonitom. Tvori tipične sivozelene prizmatične kristale u monoklinskom sustavu. Ima dva sustava kalavosti pod kutevima od 87°i 93°, tipične za piroksensku seriju. Tvrdoća mu iznosi 5-6, a gustoća 3.3 - 3.5. Transparentan je ili polutransparentan s indeksom loma nα=1.663 - 1.699, nβ=1.671 - 1.705 i nγ=1.693 - 1.728. Optički kut je 58° do 63°.

Diopsidi koji se mogu koristiti kao dragulju mogu se naći u dva oblika: crni diopsid i krom-diopsid (koji u sebi sadrži krom koji mu daje žarko zelenu boju). Krom-diopsid je relativno mekan (tvrdoća 5.5-6.5) i lako ga je zagrebati. (Mohsova skala tvrdoće ne pokazuje ni rasteznu čvrstoću, ni otpor na lomove.)

## [uredi] Ležišta i nalazišta

Diopsid se može naći u ultramafitnim magmatskim stijenama (kimberliti i peridotiti), a diopsidom bogat augit čest je u mafitnim stijenama, kao što su olivinski bazalti te neutralnim poput andezita. Diopsida također ima u različitim metamorfnim stijenama, kao što su metamorfozirani skarnovi, razvijeni iz dolomita bogatih silicijem. Važan je mineral Zemljina plašta, a čest je u peridototnim ksenolitima unutar kimberlita i alkalijskih bazalta. Ima ga u željezom bogatim meteoritima.

Dolazi uz minerale kao što su neki granati, fluorit, dolomit, klorit, vezuvijan, flogopit, aktinolit, olivin, kalcit.

Krom-diopsid (`(Ca,Na,Mg,Fe,Cr)2[(Si,Al)2O6]`) čest je sastojak peridotitnih ksenolita, a raspršena zrna pronađena su u kimberlitnim žilama, i kao takva su dobar indikator za dijamante.

Poznata nalazišta diosida su u Kanadi, JAR-u, Rusiji te na mnogim drugim lokacijama u svijetu.

## [uredi] Postanak i izmjene

Pri relativno visokim temperaturama, postoji praznina u serijskom nizu između diopsida i pigeonita, a pri nižim temperaurama, između diopsida i ortopiroksena. Odnos kalcij/(kalcij+magnezij+željezo) u diopsidu koji je nastao uz jedan od ova druga dva prioksena djelomično je osjetljiv na temperature iznad 900°C, pa je struktura diopsida iz peridotitnih ksenolita važna u rekonstrukciji temperatura iz Zemljina plašta.

Ovi pirokseni mogu prijeći u amfibole. Procesom uralitizacije, koji počinje najprije na rubovima, ako na njega djeluju hidroterme, diopsid (i hedenbergit) prelazi u kloriti i serpentine, a uz njih se mogu razviti i drugi minerali (npr. epidot). Takvu pojavu nazivamo retrogradna metamorfoza.

## [uredi] Porijeklo imena

Diopsid je prvi put opisan oko 1800. godine, a ime mu dolazi od grčkih riječi δίς (dís), dva puta, dvostruko te ὄψις, (ópsis), gledanje, opažanje, pogled, pojavnost u skladu s dva načina orijentacije njegove vertikalne prizme.

Plavi varijetet diosida nazivamo violan.

## [uredi] Vidi još:

- Pirokseni
- Augit
- Hedenbergit

## [uredi] Vanjske poveznice

- Hurlbut, Cornelius S.; Klein, Cornelis, 1985, Manual of Mineralogy, 20th ed., Wiley, pp 403-404, ISBN 0-471-80580-7 ((eng.))
- Diopsid - Mindat.org ((eng.))
- Chromian diopside - Mindat.org - nalazišta ((eng.))
- Webmineral ((eng.))
- Mineral galleries ((eng.))
- Handbook of Mineralogy, Mineral Data Publishing, 2001, Diopside PDF ((eng.))

Dobavljeno iz "http://hr.wikipedia.org../../../d/i/o/Diopsid.html"

Kategorija: Minerali

##### Views

- Članak
- Razgovor
- Trenutna inačica

##### Traži

##### Drugi jezici

- Deutsch
- English
- Esperanto
- Suomi
- עברית
- Magyar
- Italiano
- 日本語
- Nederlands
- Polski
- Português
- Slovenčina
- Українська