# Baskija

### Izvor: Wikipedija

Ovo je članak o povijesnoj regiji Baskiji, u kojoj prebivaju Baski. Za Autonomnu zajednicu Španjolske, Baskiju, pogledajte članak Baskija (autonomna zajednica). Za francuski dio Baskije pogledajte članak Sjeverna Baskija.

Baskija
Euskal Herria

Jezici | baskijski, španjolski, francuski
Glavni grad | Pamplona
Nezavisnost | Nije nazavisna država
Površina - Ukupno - % voda | 20 947,2 km² -
Stanovništvo - Ukupno - Gustoća stanovništva | 2 902 962 st. 138,6 st./km²
Valuta | Euro
Vremenska zona | UTC +1, ljeti +2

## [uredi] Povijest

Baskija je kontinuirano naseljena od kasnog palelozoika. Za vrijeme Rimskog Carstva Baskija je bila podjeljena između različitih plemena i činila je veću etničku cjelinu zajedno sa Akvitanijom u današnjoj južnoj Francuskoj.

Rimsko prisustvo se primjećuje jedino u cestovnoj mreži i nekoliko manjih gradova. Pamplona je osnovana od strane rimskog generala Pompeja koji ju je koristio za njegove kampanje protiv Sertoriusa.

Sredinom 3. stoljeća, Baski na obije strane Pireneja revoltiraju protiv Rimljana i njihovi teritoriji postaju više manje nezavisni.

Na sjeveru kneževina Vasconia uspješno se odbranjuje od Vizigotskih napada. Borbe između Maura, Akvitanije i Franaka dovode nezavisnost Vasconia do kraja i ona biva anektirana od strane Franaka.

Na jugu, kraljevina Pamplona, kasnije Navara obuhvaća djelove Baskije i južno i sjeverno od Pireneja. Kraljevina doživljava svoj vrhunac za vrijeme Sanche III (985. - 1035.). U to vrijema Navara obuhvaća gotovo cjelu Baskiju, Kastiliju i Aragon.

## [uredi] Vlada

Baskija je povijesna regija i nema političko tijelo koje upravlja cijelim teritorijem.

## [uredi] Političke podjele

Sedam tradicionalih baskijskih provincija

Prema baskijskim tradicijama Baskija je podjeljena na sedam tradicionalnih regija. Četri južne regije formiraju južnu zonu (Baskijski: Hegoalde) dok tri sjeverna formiraju sjevernu zonu (Baskijski: Iparralde). Sjeverna zona administrativno pripada Francuskoj dok južna zona administrativno pripada Španjolskoj.

Španjolska Baskija je administrativno podjeljena u dva dijela. Prvi dio čini Baskijska zemlja, administrativna regija koja zahvaća regije Araba, Gipuzkoa i Bizkaia. Glavni grad ovog administrativnog tijela nalazi se u Gasteizu (španjolski: Vitoria). Drugi dio španjolske Baskije čini Naffaroa (španjolski: Navarra) koji zahvaća regiju Nafarroa. Ova podjela španjolskog dijela Baskije na dva dijela je osuđena od strane baskijskih nacionalista ali ima podršku stanovništva u Nafarroi.

Oba dijela uživaju visok stupanj autonomije. Zdravstvo, školstvo, gospodarstvo i socijalni pitanja se nalaze u nadležnosti Baskijske zemlje i Naffaroe. Za razliku od ostalih autonomnih regija u Španjolskoj ove dvije regije vrše i ubiranje i administraciju poreza. Baskijska zemlja također ima u nadležnosti i vlastite policijske snage.

Francuska Baskija se nalazi u departmanu Pyrénées-Atlantiques, koji se nalazi u Akvitaniji. Pored tri baskijske provincije Pyrénées-Atlantiques sadrži i dijelove bez baskijskog stanovništva. Baskijski nacionalisti predlažu podjelu ove administrativne jedinice na dva dijela gdje bi jedan dio bio čisto baskijski. Pored baskijskog i francuskog, i gaskonski je službeni jezik u Pyrénées-Atlantiques. Za razliku od baskijskih regija u Španjolskoj, Pyrénées-Atlantiques ne uživa neku veću autonomiju u odnosu na središnju vlast u Parizu.

### [uredi] Južna zona

- Araba
- Gipuzkoa
- Nafarroa (španjolski: Navarra)
- Bizkaia (španjolski: Vizcaya)

### [uredi] Sjeverna zona

- Behe Nafarroa (francuski: Basse-Navarre)
- Lapurdi
- Zuberoa

## [uredi] Zemljopis

Regija | Površina (km2) | Glavni grad | Broj općina
--- | --- | --- | ---
Baskija | 20.947,2 | Pamplona | 683
Araba | 3.316,9 | Gasteiz | 53
Bizkaia | 2.236,7 | Bilbao (baskijski: Bilbo) | 112
Gipuzkoa | 1.980,3 | San Sebastian (baskijski: Donostia) | 88
Lapurdi | 855,7 | Baiona | 41
Nafarroa Beherea | 1.322,1 | Donibane Garazi | 74
Nafarroa Garaia | 10.421,0 | Pamplona (baskijski: Iruñea) | 272
Zuberoa | 814,5 | Maule | 43

## [uredi] Gospodarstvo

## [uredi] Stanovništvo

Prema popisima iz 1999. i 2001. godine Baskija ima 2 902 962 stanovnika. Južni dio je pretežno naseljen Baskima i Španjolcima dok je sjeverni dio naseljavaju Baski i Francuzi.

Regija | Godina popisa | Broj stanovnika | Broj stanovnika (u %) | Gustoća | Muškarci | Žene
--- | --- | --- | --- | --- | --- | ---
Baskija | 20011 | 2.902.962 | 100% | 138,6 | 1.421.132 | 1.481.830
Araba | 2001 | 287.928 | 9,9 | 86,8 | 142.892 | 145.036
Bizkaia | 2001 | 1.123.002 | 38,7 | 502,1 | 545.744 | 577.258
Gipuzkoa | 2001 | 673.563 | 23,2 | 340,1 | 330.288 | 343.275
Lapurdi | 1999 | 219.029 | 7,6 | 256,0 | 103.548 | 115.481
Nafarroa Beherea | 1999 | 28.076 | 1,0 | 21,2 | 14.210 | 13.866
Nafarroa Garaia | 2001 | 555.829 | 19,2 | 53,3 | 276.629 | 279.200
Zuberoa | 1999 | 15.535 | 0,5 | 19,1 | 7.821 | 7.714

## [uredi] Kultura

## [uredi] Poveznice

- Baski
- Baskija (autonomna zajednica)
- Sjeverna Baskija
- Baskijski jezik
- Pyrénées Atlantiques

## [uredi] Vanjske poveznice

- Eusko Jaurlaritza/Baskijska vlada
- Vodič kroz Baskiju

Dobavljeno iz "http://hr.wikipedia.org../../../b/a/s/Baskija.html"

Kategorije: Baskija | Zemljopis Francuske | Zemljopis Španjolske

##### Views

- Članak
- Razgovor
- Trenutna inačica

##### Traži

##### Drugi jezici

- العربية
- Български
- Brezhoneg
- Bosanski
- Català
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- Suomi
- Français
- Arpetan
- Gaeilge
- Galego
- Italiano
- 日本語
- Lojban
- 한국어
- Kernewek
- Limburgs
- Nederlands
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Occitan
- Português
- Simple English
- Slovenščina
- Українська
- Vèneto