# Fidija

### Izvor: Wikipedija

Fidija pokazuje Partenonski friz svojim prijateljima, slika Alma-Tademe iz 1868.

Fidija, grč. Pheidias, (Atena, oko 500. pr. Kr. – ?, 438. pr. Kr.) je bio najslavniji grčki kipar svog vremena. Njegovo kiparstvo je sinonim za najčišći izraz zrele klasike i ideal harmonične ravnoteže božanskog i ljudskog. Sintetizirao je duh, snagu i strast koji su se rodili u okviru Periklovih političko-religioznih koncepcija i u ozračju atenske demokracije.

## [uredi] Biografija

Autor koji je dao pečat jednoj razvojnoj fazi grčke umjetnosti poznat je samo po kopijama i replikama, te nekoliko škrtih vijesti iz antičkih izvora (Plutarh, Plinije i Pauzanija). Po antičkim izvorima, Fidija je bio učenik Hegije.

Zapamćen je u antičkoj tradiciji kao čuveni majstor dviju golemih skulptura izrađenih u hrizelefantinskoj tehnici (sklapanje dijelova izlivenih u bronci): Atena Partenos (Atena Djevica) i Zeusa Olimpijskog. Periklo mu je 448. g. Pr. Kr. povjerio nadzor nad gradnjom Partenona na atenskoj Akropoli na kojoj je uradio sve plastične ukrase.

Antički izvori spominju i nekoliko njegovih učenika: Alkmen, Kolot i Agorakrit.

## [uredi] Djela

Atena Partenos, najvjernija mala rimska mramorna kopija. Škola iz Varvakiona, 3 st. Arheološki muzej, Atena.

Atena Partenos, zaštitnica grada Atene, simbol atenskog polisa, prikazana je kao uzvišena božica bliska ljudima. Poznata je po opisima iz tog doba, reprodukcijama na antičkom novcu i gemama (glava na Aspazijevoj gemi), te po kasnijim grčkim i rimskim replikama i kopijama (statua iz Varvakiona). Prikazana je ogrnuta poplosom, sa šljemom i egidom, te figurom Nike (božica pobjede) u ispruženoj desnici, kako stoji na postolju na kojemu je u reljefu prikazano Atenino rođenje.

Lapit i Kentaur, metopa s južne strane Partenonskog friza, mramor, 1,35 m visoka, Britanski muzej, London.

O Zeusu Olimpijskome postoji još manje podataka, ali zabilježeno je kako je prikazan kao uzvišen i blag otac bogova i ljudi. Po opisu sjedi na prijestolju dekoriranom reljefima olimpijskih pobjednika, sfingama, Horama i Niobom s kćerima; u desnici nosi Niku, a u ljevici sceptar (žezlo u obliku koplja).

Monumentalna plastična dekoracija na Partenonu (zabatne figure i friz) vjerojatno je djelo kolektivnog rada njegove radionice, izveden po njegovoj zamisli i pod njegovom paskom. Reljefi i skulpture s Partenona predstavljaju: Gigantomahija (bitka bogova s titanima); Borba Atenjana s kentaurima i Amazonkama; Trojanski rat i Povorka panatenejskih svečanosti.

Likovi božanstava s hramskih zabata sačuvani su u izvorniku, a njihovi dijelovi nalaze se u muzejima u Ateni i Londonu (kao Elgin marbles u Britanskom muzeju).

Za Artemidin hram u Efezu Fidija je izradio brončani kip Amazonke, a pripisuju mu se i mnoge mramorne ili brončane Atene, Afrodite i Apoloni kao olimpijski pobjednici (Apolon iz Kassela).

Hermes kao govornik (Hermes Ludovisi), rimska kopija iz 1. st. Fidijina originala iz 5. st. pr. Kr. Nacionalni arheološki muzej u Rimu.
Amazonka iz Efeza, oko 440.-430. pr. Kr., bronca, Dresden.
Apolon iz Tibera, visok 222 cm, rimska mramorna kopija (117.–195.) originala iz 450. pr. Kr. Državni Rimski muzej.

### [uredi] Galerija odabranih djela

Atena Partenos, najvjernija mala rimska mramorna kopija. Škola iz Varvakiona, 3 st, Nacionalni arheološki muzej u Ateni. | Portret Atene Partenos iz Varvakiona. | Kompjutorska rekonstrukcija Atene Partenos u Partenonu. | Antiohova mramorna grčka kopija Atene Partenos iz 1. st. pr. Kr. Nacionalni muzej u Rimu.
Rimska mramorna kopija Atene Partenos iz 2. st. Visina 2,4 m, Louvre, Pariz. | Apolon iz Kassela, 2 m visok, rimska kopija iz 2. st, Louvre, Pariz. | Skulpture zabatnog trokuta s Partenona (lijevi dio), visina 1,3 m, oko 447.-432. pr. Kr., Nacionalni muzej, London. | Skulpture zabatnog trokuta s Partenona (desni dio), visina 1,3 m, oko 447.-432. pr. Kr.
Detalj zabata s likom Dioniza, visina 1,3 m, London. | Portret konja, detalj zabata Partenona. | Bitka Atenjana s kentaurima, 1,35 m visok mramor, metopa s Partenone, Britanski muzej, London. | Elgin marbles, detalj unutarnjeg friza s Partenona, Britanski muzej, London.
Elgin marbles, detalj unutarnjeg friza s Partenona, Britanski muzej, London. | Demetra, rimska kopija statue iz Fidijine škole iz 420. pr. Kr. Vatikanski muzeji, Vatikan. | Farneški Dijadumen (Tezej), rimska kopija iz 1. st. Fidijina originala iz 440. pr. Kr., Britanski muzej, London. | Atena Lemnija, kopija Fidijina originala iz 450. pr. Kr.

## [uredi] Poveznice

- Umjetnost stare Grčke
- Kiparstvo
- Grčki kanon

## [uredi] Vanjske poveznice

U Wikimedijinu spremniku se nalazi još materijala vezanih uz:
Fidija
Dobavljeno iz "http://hr.wikipedia.org../../../f/i/d/Fidija.html"

Kategorije: Grčki umjetnici | Kipari | Stara Grčka

##### Views

- Članak
- Razgovor
- Trenutna inačica

##### Traži

##### Drugi jezici

- Български
- Català
- Česky
- Deutsch
- English
- Eesti
- Ελληνικά
- Español
- فارسی
- Français
- Íslenska
- Italiano
- עברית
- Magyar
- Nederlands
- 日本語
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Português
- Русский
- Српски / Srpski
- Suomi
- Svenska
- Türkçe