# Aklųjų raštas

### Straipsnis iš Vikipedijos, laisvosios enciklopedijos.

„PREMIER“

Aklųjų raštas – iškilaus kontūro arba iškilių taškų abėcėlė akliesiems. Senovės Kinijoje aklieji galėjo perskaityti akmenyse iškaltus hieroglifus, Senovės Romoje IV a. pr. m. e. akliesiems buvo rašoma vaškinėse ar molinėse lentelėse reljefinėmis raidėmis.

XVIII a. pabaigoje Anglijoje sukurtas taškų ir linijų aklųjų raštas, XIX a. pradžioje – taškų ir karoliukų.

## [taisyti] Brailio raštas

Brailio raštas sukurtas Lui Brailio (Louis Braille) 1829 metais Paryžiaus Aklųjų institute, nuo 1878 Braille'io raštas priimtas visame pasaulyje. Kiekvienas rašmuo ar “elementas” sudarytas iš šešių taškų, išdėstytų po tris taškus dviejuose stulpeliuose. Siekiant suformuoti rašmens elementą, taškas gali būti pažymetas bet kokioje šešių taškų padėtyje. Tokių rašmens kombinacijų gali būti šešiadešimt trys, jais užrašomos visos lotyniškos abėcėlės raidės, skyrybos ženklai, skaitmenys (atitinka pirmąsias 10 lotyniškos abecėlės raidžių), muzikiniai simboliai (Braille'io muzikinė notacija).

Aklieji skaito čiuopdami pirštais, rašo įspausdami specialiu rašikliu ar aklųjų rašomąja mašinėle specialiame popieriuje.

### [taisyti] Istorija

Aklųjų rašto pagrindas buvo Šarlio Barbjė (Charles Barbier) komunikacijos sistema, skirta naudoti kareiviams, esant nepakankamam apšvietimui ar nakties metu. Barbjė sistemą buvo pakankamai sudėtinga išmokti kareiviams ir ginkluotosios pajėgos jos atsisakė. 1821 metais Barbjė apsilankė Nacionaliniame aklųjų institute Paryžiuje, kur sutiko Luji Brailį. Brailis nustatė pagrindinį Barbjė sistemos trūkumą, kuris buvo tame, kad žmogaus pirštas negalėjo apčiuopti viso rašmens elemento nepasislinkęs, ir taip negalėjo greitai persikelti nuo vieno simbolio prie kito. Jis modifikavo Barbjė rašmenis į šešių taškų rašmens elemento sistemą.

### [taisyti] Abėcėlė

Brailio rašmens elementas

Brailio rašto raidės arba skaitmens elementas susideda iš šešių taškų, išdėstytų tinklelyje „du taškai horizontaliai ir trys taškai vertikaliai“. Taškai tradiciškai sunumeruoti nuo 1 iki 3 iš viršaus į apačią kairiame stulpelyje ir nuo 4 iki 6 iš viršaus į apačią dešiniame stulpelyje.

Iškilių taškų buvimas arba nebuvimas sudaro rašmens kodą. Iškilaus taško diametras sudaro maždaug 0,5 mm, atstumas tarp vertikalių ir horizontalių taškų rašmens elemente yra maždaug 2,5 mm. Atstumas tarp šalia esančių rašmens elementų horizontaliai maždaug 3,75 mm, vertikaliai – 5 mm. Standartinis aklųjų rašto lapas yra 280 X 280mm ir maksimaliai turi 40–42 rašmenis linijoje ir 25 linijas.

Kaip iš pradžių buvo sugalvota Luji Brailio, pažymeti raides nuo “a” iki “j”, rašmens elemente naudojami tik keturi viršutiniai taškai. Trečias arba apatinis kairys, taškas pridetas prie raidžių nuo “a” iki “j”, kad sukurti raides nuo “k” iki “t”. Apatiniai taškai 3 ir 6 pridėti prie raidžių simbolių nuo “a” iki “e”, kad sukurti raides „u“, „v“, „x“, „y“ ir „z“. Raidė “w” yra išimtis, kadangi prancūzų kalba nenaudojo raidės “w” tuo laiku, kada Lui Brailis sukurė savo raštą.

Angliškame Brailio rašto variante, be raidžių ir skaitmenų kodavimo, dar yra ir dviprasmiškų raidžių ir žodžių kodavimas. Didžiosios raidės ir skaitmenys nurodomi pridedant papildomąjį simbolį. Praktiškai, Brailio raštas, kuris yra naudojamas Jungtinėje Karalystėje, didžiųjų raidžių neturi.

Taip pat yra sukurti rašmenys, skirti stenografuoti Brailio raštu, taip pat matematiniams ir muzikiniams simboliams.

### [taisyti] Aklųjų spauda

Aklųjų spauda – aklųjų raštu spausdinamos knygos ir kiti leidiniai. Pirmoji knyga Brailio raštu išspausdinta Aklųjų institute Paryžiuje 1837 metais. XIX a. antroje pusėje spauda pradeda plisti Europos ir kai kuriose Azijos šalyse.

### [taisyti] Lietuvių kalba

XX a. pradžioje į Lietuvą pradėtos įvežti knygos aklųjų raštu užsienio kalbomis iš Lenkijos, Vokietijos, Rusijos.

L. Brailio abėcėlę lietuvių kalbai 1927 metais pritaikė P. Daunys, remdamasis latvių, vokiečių bei kitų lotynų abėcėlės kalbų abėcėlėmis. Sukurtas raštas pirmiausia panaudotas Kauno aklųjų institute. Nuo 1928 leidžiamos lietuviškos knygos aklųjų raštu.

### [taisyti] Raidės ir skaitmenys

A, 1 | Ą | B, 2 | C, 3
Č | D, 4 | E, 5 | Ę
Ė | F, 6 | G, 7 | H, 8
I, 9 | Į | J, 0 | K
L | M | N | O
P | Q | R | S
Š | T | U | Ū
Ų | V | W | X
Y | Z | Ž

## [taisyti] Šaltiniai

- Visuotinė lietuvių enciklopedija. – Vilnius : Mokslo ir enciklopedijų leidybos inst., 2001. T.1 A-Ar. ISBN 5-420-01485-8

Rodomas puslapis "http://lt.wikipedia.org../../../a/k/l/Akl%C5%B3j%C5%B3_ra%C5%A1tas.html"

Kategorija: Rašto sistemos

##### Views

- Straipsnis
- Aptarimas
- Dabartinė versija

##### Paieška

##### Kitomis kalbomis

- العربية
- বাংলা
- Català
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Euskara
- Suomi
- Français
- Galego
- עברית
- Italiano
- 日本語
- 한국어
- Latviešu
- Bahasa Melayu
- Nederlands
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Português
- Runa Simi
- Română
- Русский
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Shqip
- Српски / Srpski
- Svenska
- ไทย
- Türkçe
- Українська
- اردو
- 中文
- 粵語