# Baklažanas

### Straipsnis iš Vikipedijos, laisvosios enciklopedijos.

Solanum melongena
Baklažanas (Solanum melongena)
Mokslinė klasifikacija

Karalystė: | Augalai ( Plantae)
Skyrius: | Magnolijūnai ( Magnoliophyta)
Klasė: | Magnolijainiai ( Magnoliopsida)
Poklasis: | Notreliažiedžiai ( Lamiidae)
Šeima: | Bulviniai ( Solanaceae)
Gentis: | Kiauliauogė ( Solanum)
Rūšis: | Baklažanas ( Solanum melongena)

Baklažanas (lot. Solanum melongena, angl. Eggplant, vok. Aubergine) – bulvinių (Solanaceae) šeimos kiauliauogių (Solanum) genties augalas.

Vienmetis, 115-180 cm aukščio augalas. Stiebas tvirtas, šakotas. Lapai širdiški, tamsiai žali su violetiniu atspalviu. Žiedai stambūs, violetiniai. Vaisiai dideli, rutulio, ovalo, cilindro ar kriaušės formų, prinoksta skirtingu laiku, sveria nuo 40 iki 100 g, sodrios violetinės spalvos. Kai kurių veislių vaisiai būna geltonos, rudos, žalios spalvos. Žydi gegužės – rugsėjo mėn.

## [taisyti] Kilmė

Augalo tėvynė – [[tropikai|tropiniai Indijos rajonai. Iš čia prieš 2500 metų pateko į Kiniją, o XVI a. atvežtas į Europą, kur laikytas dekoratyviniu augalu. 1870 m. baklažanas buvo pripažintas daržove. Dabar daug jų auginama ispanijoje, Prancūzijoje, Kryme, Kaukaze, Vidurinėje Azijoje. Lietuvoje auginamas soduose, dekoratyviniuose sklypuose.

## [taisyti] Sudėtis

Baklažanuose yra 0,9% baltymų, apie 3,5% cukraus, kalio druskų, karotino, 1,2% ląstelienos, 0,3% riebalų, 93,2% vandens, vitaminų B1, B2, C, niacino. Vaisiuose taip pat dar gausu mineralinių junginių ir sausųjų medžiagų. Tai nekaloringa daržovė.

## [taisyti] Mityba

Visos mineralinės medžiagos yra odelėje, todėl baklažanų nereikia lupti.

Žali baklažanai maistui netinkami. Nesunokusiuose yra nuodingos medžiagos solanino. Tačiau kepti, taip pat ir ant grotelių, troškinti, virti, įdaryti, troškiniuose ar apkepuose vieni ar su kitomis daržovėmis – pomidorais, paprika, svogūnais ir pan. – jie tinka įvairiausiems patiekalams. Minkštimas dera praktiškai su viskuo. Apkepą iš baklažanų ir maltos mėsos – musaką – nacionaliniu patiekalu laiko graikai ir turkai, pietų prancūzai be baklažanų neįsivaizduoja tradicinio troškinio ratatujos. Italai mėgsta gruzdintus baklažanus, su pomidorų padažu ir sūriu. Gerai žinoma iš rytų virtuvės mus pasiekusi baklažanų „ikra“ - tyrė iš keptų baklažanų, gausiai pagardinta prieskoniais, valgoma kaip pagardas prie mėsos ar žuvies arba aptepas ant duonos.

## [taisyti] Vaistinės augalo savybės

Baklažanai padeda aterosklerozės gydymui ir profilaktikai, nes jie šalina iš organizmo cholesteriną, mažina jo kiekį kraujyje bei kraujagyslių sienelėse.

Dėl didelio kalio kiekio, vertinami dietinėje mityboje. Kalis stiprina širdies darbą, padeda greičiau iš organizmo pašalinti skysčius. Rekomenduojama pagyvenusiems žmonėms, taip pat sergantiems širdies ir kraujagyslių ligomis, ypač kai atsiranda pabrinkimai, nusilpus širdies darbui.

Baklažanai naudingi nuo podagros, nes didina šlapimo rūgšties išsiskyrimą kartu su šlapimu.

Žiedas | Vaisius

| Vikiteka: Baklažanas – Iliustracijos, vaizdo ir garso įrašai, susiję su straipsniu

Rodomas puslapis "http://lt.wikipedia.org../../../b/a/k/Bakla%C5%BEanas.html"

Kategorijos: Daržovės | Bulviniai | Vaistažolės

##### Views

- Straipsnis
- Aptarimas
- Dabartinė versija

##### Paieška

##### Kitomis kalbomis

- العربية
- Azərbaycan
- Български
- Català
- Česky
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Suomi
- Français
- עברית
- Kreyòl ayisyen
- Magyar
- Ilokano
- Italiano
- 日本語
- ქართული
- Latina
- Bahasa Melayu
- Nnapulitano
- Nederlands
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Simple English
- Slovenščina
- Shqip
- Svenska
- தமிழ்
- Тоҷикӣ
- ไทย
- faka-Tonga
- Türkçe
- Українська
- Tiếng Việt
- 中文
- Bân-lâm-gú