# Alaus rūšys

### Straipsnis iš Vikipedijos, laisvosios enciklopedijos.

Alaus rūšys (kartais vadinamos alaus stiliais) – tai alaus klasifikacija pagal įvairius faktorius, tokius kaip spalva, skonis, stiprumas, sudėtinės dalys, gamybos būdas, kilmė ir pan.

Nors alus įvairiose pasaulio dalyse skirtingais būdais gaminamas jau tūkstančius metų, tačiau sistemiškas alaus klasifikavimas į rūšis laikytinas moderniu reiškiniu. Šiuolaikinis alaus rūšių skirstymas remiasi brito Michael Jackson 1977 publikuotu darbu The World Guide To Beer – tai buvo pirmasis mėginimas suklasifikuoti visas pasaulyje gaminamas alaus rūšis.

## [taisyti] Istorija

Archeologinių tyrimų metu Mesopotamijos Uro mieste rasta molinė lentelė, datuojama 2050 m. prk.Kr., kurioje pateikiamas „geriausio“ alaus receptas. Iš šios lentelės galima spręsti, kad Mesopotamijoje buvo žinomos bent dvi skirtingos kokybės alaus rūšis. Asirijos pirklių molinių lentelių tyrimai rodo, kad maždaug po 500 metų hetitai jau skyrė apie 15 skirtingų alaus rūšių.

## [taisyti] Alaus rūšys

Pagrindinės alaus rūšys yra tokios:

- Lager – apatinės fermentacijos alus
  - Bock
  - Dunkel (tamsusis Lager tipo alus)
  - Märzen ir Oktoberfest
  - Šviesusis lager (Pale lager) – šiam tipui priklauso Lietuvos didžiųjų daryklų gaminamos šviesiojo alaus rūšys
    - Pilsner
    - Dortmunder Export
    - Helles
    - Spezial
    - Amerikietiškas lager (itin švelnaus prieskonio), vienas jo porūšių yra ledo alus
    - Dry lager (gaminamas Japonijoje, dar švelnesnis už amerikietiškąjį)
  - Schwarzbier (juodasis alus)
  - Vienna lager
  - Kellerbier
  - Baltijos porteris
- Ale (Elis) – viršutinės fermentacijos alus
  - Miežių vynas
  - Belgiški alūs
    - Belgijos vienuolynų alus (abdijbier/biere de la abbaye)
    - Gintarinis alus (ambree)
    - Blond (šviesusis alus)
    - Dubbel
    - Tripel
    - Quadrupel
    - Flandrijos raudonasis
    - Trapistų alus (veikiančiuose cistersų vienuolynuose gaminamas alus)
  - Brown ale (rudasis alus)
  - Dark ale (tamsusis alus)
    - Porteris
    - Stout
      - Irish/Dry stout (žinomiausias ženklas – Guiness)
      - Imperial stout
      - Milk stout
      - Oatmeal stout (gaminamas dedant avižų)
      - Chocolate stout
      - Coffee stout
      - Oyster stout (į statinę dedama austrių)
  - Kölsch
  - Mild
  - Pale ale
    - Altbier
    - English bitter
    - Scotch Ale
    - American pale ale
    - India Pale Ale
    - Saison
  - Kvietinis alus
  - Old ale (išlaikytas elis)
- Lambic – savaiminės fermentacijos alus
  - Grynasis lambic –
  - Gueuze – jauno ir išlaikyto lambic mišinys, antrą kartą fermentuojamas šampanizacijos būdu
  - Faro – nemaišytas, saldytas silpnas lambic alus
  - vaisinis – gaminamas iš vyšnių (kriek), aviečių (framboise), persikų (pêche) arba kitų vaisių

Kartais alus gaminamas ne pagal tradicinę technologiją, o jas sumaišant arba išrandant naują. Tokiu būdu pagaminami hibridiniai alūs, kuriuos galima suskirstyti šitaip:

- Garo alus (Steam beer arba California common) – vokiečių emigrantų Kalifornijoje sukurta alaus rūšis, kuri gaminama apatinės fermentacijos mielėmis fermentuojant aukštoje temperatūroje
- Vaisinis alus – fermentacijos metu į alų dedama kokio nors cukraus turinčio vaisiaus arba uogos.
- Alus su prieskoniais – vietoje apynių (arba greta jų) į alų dedama žolelių ar prieskonių.
- Brandintas alus – išvirus ilgą laiką brandinamas (išlaikomas) statinėje, paprastai ąžuolinėje. Dažnai alus pilamas į statines, kurios jau buvo naudotos kitam alkoholkiniam gėrimui (pvz., burbonui arba cheresui) brandinti.
- Rūkytas alus (Rauchbier) – tai alus, kurio salyklas buvo džiovinamas dūmuose. Jame paprastai jaučiamas dūmų aromatas. Ši rūšis plačiai papilitusi Vokietijos Bambergo mieste.

## [taisyti] Alaus skirstymo pagrindai

Alus skirstomas į rūšis atsižvelgiant į daugelį faktorių.

- Kvapas – alaus kvapą formuoja salyklas, apynių tipas ir stiprumas, alkoholio kiekis aluje, esteriai ir kitps aromatinės medžiagos (atsiradusius fermentacijos metu ar buvusios vandenyje)
- Skonis – alaus skonis priklauso nuo to, koks salyklas buvo naudojamas jam gaminti, nuo mielių, bei nuo kartumo stiprumo. Alaus kartumas matuojamas pagal International Bitterness Units skalę.
- Išvaizda – pagrindiniai alaus išvaizdos elementai yra spalva, skaidrumas ir puta. Spalva paprastai priklauso nuo salyklo rūšies, kai kurių rūšių (pvz., vaisinių alaus rūšių) – nuo kitų priedų. Daugelis alaus rūšių yra skaidrios, tačiau kai kurios yra drumstos dėl aluje esančių mielių.
- Pojūtis burnoje – daugiausiai priklauso nuo alaus tirštumo ir karbonizacijos (angliarūgštės kiekio aluje).
- Stiprumas (alkoholio tūris)
- Mielės – pagal panaudotas mieles alus skirstomas į 3 pagrindinius tipus – lager, ale ir lambic. Nuo mielių porūšio priklauso alaus skonis ir kvapas, stiprumas ir saldumas (skirtingos mielių rūšys skiriasi pagal cukraus fermentavimo gebėjimus ir išgyvena skirtingose alkoholio koncentracijose). Kai kurių alaus rūšių galutinė fermentacija vyksta butelyje, jau po alaus išpilstymo.
- Grūdai – paprastai alaus gamybos pagrindas (t.y. fermentuojamų cukrų šaltinis) yra miežių salyklas. Alaus skonis priklauso nuo salyklo spalvos (t.y. jo išdžiovinimo laipsnio ir būdu). Daugeliui alaus rūšių (pvz., vokiškoms rūšims, gaminamoms laikantis 1516 m. alaus grynumo įstatymo) jokie kiti grūdai nenaudojami. Kai kurios rūšys gaminamos iš kitokių rūšių, ir tai lemia skirtingą alaus skonį (pvz., kvietinis alus). Į pigias šviesiojo alaus rūšis dažnai dedama ryžių ir kukurūzų (tai atpigina alų ir daro jį šviesesnį).
- Apyniai – jie suteikia alui kartumo, suteikia ypatingą skonį ir kvapą. Alaus rūšys skiriasi naudojamų apynių rūšimis bei dedamų apynių kiekiu.
- Vanduo – daugelio aludarių laikomas svarbiausia alaus sudėtine dalimi. Vanduo ypač svarbus 2 alaus rūšių gamyboje – pilsner (vanduo turi būti itin minkštas) ir pala ale (į vandenį dedama gipso).
- Kiti priedai – į kai kurias rūšis (pvz., kriek, framboise) fermentacijos metu gali būti dedama uogų, vaisių ar žolelių. Į alų kartais dedama medaus ar kitų papildomų cukraus šaltinių. Kai kurie aludariai savo alų brandina statinėse, anksčiau naudotose burbonui arba kitiems stipriesiems alkoholiniams gėrimams brandinti.

## [taisyti] Geografinis skirstymas

Pagal vyraujančias alaus gamybos tradicijas ir gyventojų skonius, alaus rūšis galima skirstyti ir geografiškai, pagal šalis:

- Lietuviškas alus
- Airiškas alus
- Amerikietiškas alus
- Angliškas alus
- Australiškas alus
- Austriškas alus
- Belgiškas alus
- Čekiškas alus
- Daniškas alus
- Lenkiškas alus
- Olandiškas alus
- Suomiškas alus
- Škotiškas alus
- Vokiškas alus

## [taisyti] Alaus klasifikacija Lietuvoje

Lietuvos teisės aktai (2002 m. gruodžio 11 d. Žemės ūkio ministro įsakymas nr.487), alų skirsto pagal stiprumą, spalvą, gamybos būdą ir žaliavas.

- Pagal stiprumą:
  - Silpnasis alus – nuo 0,5% iki 5,5% alkoholio tūrio
  - Stiprusis alus – nuo 5,5% iki 9,5% alkoholio tūrio
  - Labai stiprus alus – daugiau nei 9,5% alkoholio tūrio
- Pagal spalvą:
  - šviesusis alus – ne didesnio kaip 1sąlyginio jodo vieneto (15 EBC vnt.) alus
  - pusšviesis alus – didesnio kaip 1 ir ne didesnio kaip 3,2 sąlyginio jodo vieneto (38 EBC vnt.) alus;
  - tamsusis alus – didesnio kaip 3,2 sąlyginio jodo vieneto (38 EBC vnt.) alus
- Pagal naudojamas žaliavas ir gamybos ypatumus:
  - Alus
  - Specialios technologijos alus
  - Kaimiškas alaus

Šis įsakymas taip pat leidžia į išvirtą alų pilti iki 25% tūrio vandens.

## [taisyti] Nuorodos

Lietuvos Žemės ūkio ministro įsakymas dėl alaus apibūdinimo, gamybos ir prekinio pateikimo techninio reglamento patvirtinimo

Rodomas puslapis "http://lt.wikipedia.org../../../a/l/a/Alaus_r%C5%AB%C5%A1ys.html"

Kategorija: Alus

##### Views

- Straipsnis
- Aptarimas
- Dabartinė versija

##### Paieška

##### Kitomis kalbomis

- English