# Albuminas

### Straipsnis iš Vikipedijos, laisvosios enciklopedijos.

Albuminas – natūralus koloidas, kurio molekulinė masė apie 69 000 Da. Tai palyginus nedidelis, gerai tirpstantis baltymas, turintis didelį neigiamą krūvį. Tai viena iš intraveninių skysčių rūšių.

Normaliomis fiziologinėmis sąlygomis albuminas lemia apie 75plazmos KOS. Žmogaus organizme yra apie 4.5-5.0 kg albumino ir jis yra pasiskirstęs tarp intersticinio ir intravaskulinio kompartmentų.

Apie 2/3 albumino yra ekstravaskuliariai. Albuminas cirkuliuoja tarp intravaskulinio ir intersticinio tarpo ir grįžta limfos keliu. Infuzijoms naudojamas albuminas gaunamas iš žmogaus kraujo plazmos. Neturėtų būti ligų perdavimo rizikos, nes albuminas kaitinamas ir sterilizuojamas ultrafiltruojant. Albumino tirpalai yra monomeriniai, tai reiškia, kad visos molekulės yra vienodo dydžio ir svorio.

Laikoma, kad 5albumino tirpalas yra izotoninis, esant KOS 20 mmHg ir toks jis išlieka intravaskuliniam tarpe, kai kapiliarų membrana nepažeista. 20-25albumino tirpalai yra hiperonkotiniai, nuo jų KOS būna 80-100 mmHg, todėl bendras plazmos kiekis padidėja, nes skystis plūsta iš intersticinio į intravaskulinį tarpą.

Albuminas, žiūrint iš fiziologinio taško, galėtų būti laikomas idealiu natūraliu koloidu. Žmogaus albumino tirpalas, gydant kritiškai sunkius ligonius, naudojamas daugiau kaip 50 metų. Šį baltymą galime aptikti kiaušinio baltyme.

| Šis straipsnis apie biochemiją yra nebaigtas. Jūs galite prisidėti prie Vikipedijos papildydamas šį straipsnį.

Rodomas puslapis "http://lt.wikipedia.org../../../a/l/b/Albuminas.html"

Kategorijos: Nepilni Biochemija | Biochemija

##### Views

- Straipsnis
- Aptarimas
- Dabartinė versija

##### Paieška

##### Kitomis kalbomis

- Български
- English
- Македонски
- தமிழ்