# Alavas

### Straipsnis iš Vikipedijos, laisvosios enciklopedijos.

Alavas (Sn)
Periodinė grupė | Metalas
Atomo numeris | 50
Išvaizda | Sidabriškai baltas
Atomo savybės
Atominė masė (Molinė masė) | 118,710(7) а.m.v. (g/mol)
Atomo spindulys | 145 pm
Jonizacijos energija (pirmas elektronas) | 708,6 kJ/mol (eV)
Elektronų konfigūracija | [Kr]4d10 5s25p2
Cheminės savybės
Kovalentinis spindulys | 153 pm
Jono spindulys | ? pm
Elektroneigiamumas | 1,93 (pagal Paulingą)
Elektrodo potencialas | ?
Oksidacijos laipsniai | 4 2
Termodinaminės savybės
Tankis | 7,265 g/cm³
Šiluminė talpa | (25 °C) (baltasis) 27,112 J/(K·mol)
Šiluminis laidumas | (300 K) 66,8 W/(m·K)
Lydymosi temperatūra | 505,08 K
Lydymosi šiluma | 7,03 kJ/mol
Virimo temperatūra | 2875 K
Garavimo šiluma | 296,1 kJ/mol
Molinis tūris | 16,34 cm³/mol
Kristalinė gardelė
Kristalinė gardelė | Keturkampė
Gardelės periodas | ? Å

Alavas (Stannum) – cheminis periodinės elementų lentelės elementas, žymimas Sn (lot. Stannum), eilės numeris 50. Tai sidabriškai pilkas, tamprus ir labai minkštas, lengvai liejamas, kalus, atsparus atmosferos įtakai metalas. Naudojamas plieninei skardai alavuoti, įvairiuose lydiniuose. Nedidelis kiekis alavo dedamas ir į monetas – 50, 20 ir 10 euro centų monetos turi apie 1% alavo.

Alavas buvo žinomas nuo maždaug 5000 m. pr. m. e. Istorijos laikotarpis, kai alavas plačiai naudotas bronzos gamybai, vadinamas „bronzos amžiumi“.

Trys metalinio alavo atmainos – pilkasis (alfa; patvarus iki 13,2 °C), baltasis (beta; iki 173 °C) bei gama. Svarbiausia druska – alavo chloridas (SnCl2, SnCl4), naudojama pluoštui dažyti, kaip reduktorius organinėje sintezėje, paviršiaus aktyvavimui prieš cheminį metalizavimą. Monoksidas (SnO) naudojamas kaip katalizatorius ar juodasis pigmentas, dioksidas (SnO2) – kaip baltas pigmentas, transporto priemonių apsaugai nuo apledėjimo. Svarbiausi lydiniai – bronza, žalvaris, babitas. Grynas bei lydinyje su švinu naudojamas litavimui.

Gamtoje randamas mineraluose (kasiterite, stanite ir dar keliolikoje kitų), gaunamas iš rūdų. Gamtinį alavą sudaro 10 stabilių izotopų mišinys (nuo 112 iki 124 atominės masės), izotopas 124Sn šiek tiek radioaktyvus.

Rodomas puslapis "http://lt.wikipedia.org../../../a/l/a/Alavas.html"

Kategorija: Cheminiai elementai

##### Views

- Straipsnis
- Aptarimas
- Dabartinė versija

##### Paieška

##### Kitomis kalbomis

- Afrikaans
- العربية
- Asturianu
- Azərbaycan
- Беларуская
- Български
- Bosanski
- Català
- Cebuano
- Corsu
- Česky
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- فارسی
- Suomi
- Français
- Furlan
- Gaeilge
- Galego
- עברית
- हिन्दी
- Hrvatski
- Kreyòl ayisyen
- Magyar
- Հայերեն
- Bahasa Indonesia
- Ido
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- Lojban
- 한국어
- Kurdî / كوردی
- Kernewek
- Latina
- Lëtzebuergesch
- Latviešu
- മലയാളം
- Nahuatl
- Plattdüütsch
- Nederlands
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Occitan
- Polski
- Português
- Runa Simi
- Русский
- Сибирской
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Svenska
- Тоҷикӣ
- ไทย
- Türkçe
- Українська
- اردو
- O'zbek
- Tiếng Việt
- ייִדיש
- 中文
- Bân-lâm-gú
- 粵語