Ieži - Vikipēdija

# Ieži

### Vikipēdijas raksts

Ieži ir heterogēnās litosfēras sastāvdaļas, kas sastāv no viena vai vairākiem minerāliem (minerālu sugām). Iežus klasificē pēc to izcelsmes (ģenēzes), minerālu un ķīmiskā sastāva, pēc to uzbūves (veidojošo daļiņu tekstūras). Pēc izcelsmes iežus sadala magmatiskajos iežos, nogulumiežos un metamorfajos iežos. Ar iežu izpēti nodarbojas ģeoloģijas nozares petroloģija un petrogrāfija, nogulumiežus pēta litoloģija.

Granīts rapakivi - laukakmens Ziemeļigaunijā

## [izmainīt šo sadaļu] Magmatiskie ieži

Magmatiskie ieži veidojas no magmas un iedalās divās galvenajās kategorijās: intruzīvie ieži, jeb plutoniskie ieži, dziļumieži un efuzīvie ieži, jeb vulkāniskie ieži. Intruzīvie ieži veidojas, magmai tuvojoties Zemes virsmai, atdziestot un kristalizējoties. Efuzīvie (vulkāniskie) ieži veidojas tad, kad magma sasniedz Zemes virsmu kā lava. Intruzīvie ieži kristalizējas lēni, atdziestot gadu tūkstošiem un miljoniem ilgi, totie vulkāniskie ieži atdziest un sacietē dažu dienu vai nedēļu laikā.

## [izmainīt šo sadaļu] Nogulumieži

Nogulumieži veidojas, izgulsnējoties klastiskajiem nogulumiem, organiskajai vielai vai ķīmiskajiem izgulsnējumiem (evaporīti). Pēc izgulsnēšanās daļiņas sablīvējas un cementējas - šo procesu sauc par diaģenēzi. Nogulumieži veidojas uz Zemes virsmas vai tuvu tai.

## [izmainīt šo sadaļu] Metamorfie ieži

Metamorfie ieži veidojas tad, kad jebkurš iežu veids (tai skaitā arī agrāk izveidojies metamorfais iezis) nokļūst atšķirīgos temperatūras un spiediena apstākļos. Šī temperatūra un spiediens vienmēr ir augstāki nekā pie Zemes virsmas, un tiem jābūt pietiekami augstiem, lai pārvērstu iezī esošos minerālus citos minerālu tipos vai citās to pašu minerālu formās.

Zemes garozu (tai skaitā litosfēru un mantiju) veido ieži.

Šis ar ģeoloģiju saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to.
Saturs iegūts no "http://lv.wikipedia.org../../../i/e/%C5%BE/Ie%C5%BEi.html"

Kategorijas: Nepabeigti raksti par ģeoloģiju | Ģeoloģija | Petroloģija

##### Views

- Raksts
- Diskusija
- Pašreizējā versija

##### Meklēt

##### Citās valodās

- العربية
- Български
- Català
- Česky
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- Suomi
- Français
- Galego
- עברית
- Magyar
- Bahasa Indonesia
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- 한국어
- Lëtzebuergesch
- Lietuvių
- Македонски
- Монгол
- Bahasa Melayu
- Plattdüütsch
- Nederlands
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Svenska
- தமிழ்
- ไทย
- Türkçe
- Українська
- Tiếng Việt
- ייִדיש
- 中文