Japāņu rakstība - Vikipēdija

# Japāņu rakstība

### Vikipēdijas raksts

Japāņu rakstība

Kanji 漢字

Kana 仮名

- Hiragana 平仮名
- Katakana 片仮名
- Hentaigana 変体仮名
- Man'yōgana 万葉仮名

Pielietošana

- Furigana 振り仮名
- Okurigana 送り仮名

Rōmaji ローマ字

Tā ir rakstība, kuru lieto japāņu valodā. Ir divi fonētiski alfabēti (hiragana un katakana), kā arī hieroglifi (savulaik aizgūti no ķīniešiem)(漢字)(kanji, latviski būtu kandzi vai kandži), dažreiz lieto arī latīņu burtus, lai arī svešvārdus parasti pieraksta katakanā. Japāņu valodas pierakstu ar latīņu alfabēta burtiem sauc par rōmaji (ローマ字) (latviski izrunā kā rōmadzī vai rōmadžī), tos lieto galvenokārt saīsinājumiem (NATO, m). Garos patskaņus te apzīmē ar garumzīmēm (ā, ī, ū, ē un ō) vai arī šādi â, î, û, ê, un ô. Bieži vien garumzīmes atmet vispār. Visus japāņu valodas vārdus ir iespējams pierakstīt kanā. Pastāv vairākas transkripcijas shēmas no kanas uz latīņu alfabēta burtiem. Pazīstamākā no tām ir Hepberna transkripcija (angliski: Hepburn romanization). Tā sākotnēji tika izveidota, lai varētu izveidot angļu-japāņu vārdnīcu. Šī shēma tiek ļoti plaši pielietota, tai skaitā daudzos latviešu valodā pieejamos rakstos par šo tēmu. Šajā rakstā arī ir lietota šī shēma. Vēl eksistē arī 訓令式 (kunrei-shiki) shēma. Tā bija paredzēta Japānā iekšējai lietošanai. Galvenā atšķirība ir tā, ka shi, chi un tsu pieraksta attiecīgi kā si, ti un tu.

Eksistē arī transkripcija uz kirilicu.

## [izmainīt šo sadaļu] Kana

Kana (仮名) ir japāņu zilbju alfabēti. Ir katakana (カタカナ) (stūraināki burti) un hiragana (ひらがな) (noapaļotāki burti). Katrs simbols apzīmē vai nu patskani vai arī līdzskani kopā ar patskani.

ひらがな - Rōmaji - カタカナ
Bāzes Kana (tīras skaņas) | Salikteņu skaņas
あ a ア | い i イ | う u ウ | え e エ | お o オ | (ゃ ya ャ) | (ゅ yu ュ) | (ょ yo ョ)
か ka カ | き ki キ | く ku ク | け ke ケ | こ ko コ | きゃ kya キャ | きゅ kyu キュ | きょ kyo キョ
さ sa サ | し shi シ | す su ス | せ se セ | そ so ソ | しゃ sha シャ | しゅ shu シュ | しょ sho ショ
た ta タ | ち chi チ | つ tsu ツ | て te テ | と to ト | ちゃ cha チャ | ちゅ chu チュ | ちょ cho チョ
な na ナ | に ni ニ | ぬ nu ヌ | ね ne ネ | の no ノ | にゃ nya ニャ | にゅ nyu ニュ | にょ nyo ニョ
は ha ハ | ひ hi ヒ | ふ fu フ | へ he ヘ | ほ ho ホ | ひゃ hya ヒャ | ひゅ hyu ヒュ | ひょ hyo ヒョ
ま ma マ | み mi ミ | む mu ム | め me メ | も mo モ | みゃ mya ミャ | みゅ myu ミュ | みょ myo ミョ
や ya ヤ |  | ゆ yu ユ |  | よ yo ヨ |  |  |
ら ra ラ | り ri リ | る ru ル | れ re レ | ろ ro ロ | りゃ rya リャ | りゅ ryu リュ | りょ ryo リョ
わ wa ワ | ゐ wi ヰ |  | ゑ we ヱ | を wo ヲ |  |  |
|  |  |  | ん n ン |  |  |
Balsīgie līdzskaņi | Balsīgo līdzskaņu salikteņi
が ga ガ | ぎ gi ギ | ぐ gu グ | げ ge ゲ | ご go ゴ | ぎゃ gya ギャ | ぎゅ gyu ギュ | ぎょ gyo ギョ
ざ za ザ | じ ji ジ | ず zu ズ | ぜ ze ゼ | ぞ zo ゾ | じゃ ja ジャ | じゅ ju ジュ | じょ jo ジョ
だ da ダ | ぢ ji ヂ | づ zu ヅ | で de デ | ど do ド | ぢゃ ja ヂャ | ぢゅ ju ヂュ | ぢょ jo ヂョ
ば ba バ | び bi ビ | ぶ bu ブ | べ be ベ | ぼ bo ボ | びゃ bya ビャ | びゅ byu ビュ | びょ byo ビョ
"P" sērija | "P" salikteņi
ぱ pa パ | ぴ pi ピ | ぷ pu プ | ぺ pe ペ | ぽ po ポ | ぴゃ pya ピャ | ぴゅ pyu ピュ | ぴょ pyo ピョ

- wo bieži vien izrunā gandrīz kā o.
- ya, yu un yo latviski attiecīgi būtu ja, ju un jo; ni parasti izrunā kā ņi, za, zu, ze un zo skaņa z ir apmēram pa vidu starp z un dz. Latviešu valodā šos parasti pieraksta kā dz.
- shi, chi un tsu varētu pierakstīt arī kā ši, či un cu. Attiecīgās kombinācijas (sha, shu, utt) arī attiecīgi.
- wi un we mūsdienās tikpat kā vair nelieto (tur, kur tie ir, tos izrunā gandrīz kā i un e, attiecīgi).
- n ir vienīgais atsevišķais līdzskanis un var tikt izrunāts arī kā m, japāņu valodā vārdi nevar sākties ar ん vai ン.
- ji un zu var pierakstīt divos veidos, parasti lieto to, kas ir iegūts modificējot shi un su. ja, ju un jo arī ir iespējami divi varianti, tur arī parasti lieto to, kas ir iegūts modificējot shi.
- Ar mazo tsu var dubultot līdzskani (にっさん - nissan).
- Japāņu valodā neizšķir starp R un L, parasti pieraksta kā R, lai arī izrunāt to var tik pat labi kā L.
- Dažreiz ha izrunā, kā wa (lietojot kā saikli un atsevišķos vārdos) un he (kā saikli) - kā e.

#### [izmainīt šo sadaļu] Transkripcija uz kirilicu

ひらがな - kirilica - カタカナ
Bāzes Kana (tīras skaņas) | Salikteņu skaņas
あ а ア | い и/й イ | う у ウ | え э エ | お о オ | (ゃ я ャ) | (ゅ ю ュ) | (ょ ё ョ)
か ка カ | き ки キ | く ку ク | け кэ ケ | こ ко コ | きゃ кя キャ | きゅ кю キュ | きょ кё キョ
さ са サ | し си シ | す су ス | せ сэ セ | そ со ソ | しゃ ся シャ | しゅ сю シュ | しょ сё ショ
た та タ | ち ти チ | つ цу ツ | て тэ テ | と тэ ト | ちゃ тя チャ | ちゅ тю チュ | ちょ тё チョ
な на ナ | に ни ニ | ぬ ну ヌ | ね нэ ネ | の но ノ | にゃ ня ニャ | にゅ ню ニュ | にょ нё ニョ
は ха ハ | ひ хи ヒ | ふ фу フ | へ хэ ヘ | ほ хо ホ | ひゃ хя ヒャ | ひゅ хю ヒュ | ひょ хё ヒョ
ま ма マ | み ми ミ | む му ム | め мэ メ | も мо モ | みゃ мя ミャ | みゅ мю ミュ | みょ мё ミョ
や я ヤ |  | ゆ ю ユ |  | よ ё ヨ |  |  |
ら ра ラ | り ри リ | る ру ル | れ рэ レ | ろ ро ロ | りゃ ря リャ | りゅ рю リュ | りょ рё リョ
わ ва ワ | ゐ и/й ヰ |  | ゑ э ヱ | を о ヲ |  |  |
|  |  |  | ん н/м ン |  |  |
Balsīgie līdzskaņi | Balsīgo līdzskaņu salikteņi
が га ガ | ぎ ги ギ | ぐ гу グ | げ гэ ゲ | ご го ゴ | ぎゃ гя ギャ | ぎゅ гю ギュ | ぎょ гё ギョ
ざ дза ザ | じ дзи ジ | ず дзу ズ | ぜ дзэ ゼ | ぞ дзо ゾ | じゃ дзя ジャ | じゅ дзю ジュ | じょ дзё ジョ
だ да ダ | ぢ дзи ヂ | づ дзу ヅ | で дэ デ | ど до ド | ぢゃ дзя ヂャ | ぢゅ дзю ヂュ | ぢょ дзё ヂョ
ば ба バ | び би ビ | ぶ бу ブ | べ бэ ベ | ぼ бо ボ | びゃ бя ビャ | びゅ бю ビュ | びょ бё ビョ
"P" sērija | "P" salikteņi
ぱ па パ | ぴ пи ピ | ぷ пу プ | ぺ пэ ペ | ぽ по ポ | ぴゃ пя ピャ | ぴゅ пю ピュ | ぴょ пё ピョ

Galvenā šīs transliterācijas nozīme ir tā, ka lielākā daļa japāņu valodas vārdu un ģeogrāfisko nosaukumu latviešu valodā ir nonākuši caur krievu valodu, kur lieto šo shēmu.

### [izmainīt šo sadaļu] Katakana

Katakanā parasti pieraksta svešvārdus un vārdus kurus vajag izcelt.

- Garos patskaņus katakanā parasti iegūst lietojot simbolu ー.

Lai apzīmētu skaņas, kas ir sastopamas citās valodās, te ir daži papildu simboli un kombinācijas.

|  |  | イェ ye |  |  |  |
| ウィ wi |  | ウェ we | ウォ wo |  |  |
(ヷ) va | (ヸ) vi | ヴ vu | (ヹ) ve | (ヺ) vo |  |  |
ヴァ va | ヴィ vi | ヴェ ve | ヴォ vo | ヴャ vya | ヴュ vyu | ヴョ vyo
|  |  | シェ she |  |  |  |
|  |  | ジェ je |  |  |  |
|  |  | チェ che |  |  |  |
| ティ ti | トゥ tu |  |  |  | テュ tyu |
| ディ di | ドゥ du |  |  |  | デュ dyu |
ツァ tsa | ツィ tsi |  | ツェ tse | ツォ tso |  |  |
ファ fa | フィ fi |  | フェ fe | フォ fo |  | フュ fyu |

### [izmainīt šo sadaļu] Hiragana

Hiraganā parasti pieraksta japāņu valodas vārdus, vārdu galotnes (pie hieroglifiem) un palīgvārdus.

- Garos patskaņus hiraganā parasti iegūst pieliekot klāt vēl vienu tādu pašu patskani (a, i, u, e un o), vai, dažreiz lai iegūtu ō - おう (ou) un ē - えい (ei).

## [izmainīt šo sadaļu] Kanji(hieroglifi)

Ar tiem parasti pieraksta lietvārdus un darbības vārdu saknes. Jebkuru japāņu valodas vārdu var pierakstīt kanā, lielākajai daļa vārdu ir arī kanji forma, bet ne visiem. Vienai un tai pašai izrunai (kas atbilst vienam un tam pašam kanas pierakstam (ar nelieliem izņēmumiem)) var būt liels daudzums nozīmju, kuras atbilst dažādiem hieroglifiem. Hieroglifus lieto lai nebūtu tik daudz jāpaļaujas uz kontekstu, lai noteiktu, kas ir domāts. Hieroglifiem bieži vien ir iespējamas vairākas izrunas, parasti tās ir atkarīgas no konteksta. Izšķir ķīniešu izcelsmes izrunas (on yomi)(音読み）un japāņu izcelsmes izrunas (kun yomi)(訓読み). Vārdos, kas satur vairākus hieroglifus pēc kārtas, parasti lieto on yomi, vārdos, kas satur vienu pašu hieroglifu vai hieroglifu un kanu, parasti lieto kun yomi. Ir iespējami arī izņēmumi. Lai norādītu paredzēto izrunu, dažkārt lieto furiganu, tas ir kana virs hieroglifiem. Kautko līdzīgu lieto arī ķīniešu valodā, tikai tur parasti lieto latīņu alfabēta burtus (pinyin).

Piem. vārdu "es" var pierakstīt: kanji (私), hiraganā (わたし), katakanā (ワタシ) vai romaji (watashi).

## [izmainīt šo sadaļu] Skatīt arī

- Rōmaji

## [izmainīt šo sadaļu] Ārējās saites

en wikipedia

  en:Kunrei-shiki - Kunrei-shiki transkripcija
  en:Hepburn romanization - Hepburn transkripcija
  en:Katakana - katakana
  en:Hiragana - hiragana

Saturs iegūts no "http://lv.wikipedia.org../../../j/a/p/Jap%C4%81%C5%86u_rakst%C4%ABba.html"

Kategorijas: Japāņu rakstība | Alfabēti | Japāņu valoda

##### Views

- Raksts
- Diskusija
- Pašreizējā versija

##### Meklēt

##### Citās valodās

- Català
- Deutsch
- English
- Esperanto
- Español
- Suomi
- Français
- Galego
- 日本語
- Lietuvių
- Nederlands
- Polski
- Русский
- Српски / Srpski
- Basa Sunda
- Українська
- 中文