Dzēlējzarndobumaiņi - Vikipēdija

# Dzēlējzarndobumaiņi

### Vikipēdijas raksts

Portugāles kuģītis (Physalia physalis)

Dzēlējzarndobumaiņi (Cnidaria) ir radiāli simetrisko dzīvnieku tips. Agrāk tas bija zarndobumaiņu tipa apakštips. Dzēlējzarndobumaiņus raksturo tā saucamās dzeļkapsulas, kas atrodas ektodermas šūnās; tās ir uzbrukšanas un aizsargāšanās orgāni. Šīs dzeļkapsulas ir pūslīši kas atrodas īpašās šūnās. Pūslītī ir garš, dobs pavediens, kas kapsulai miera stāvoklī savīts spirālē. Šūnām, kas kapsulu satur, ārpusē atrodas jūtīgs dzelkņveida izaugums — knidocils. Knidocils uztver ārējās vides kairinājumus. Atbildot uz kairinājumu, dzeļkapsula izsviež tajā esošo pavedienu, kas pie tam izvēršas uz āru līdzīgi cimda pirkstam. Kopā ar pavedienu no dzeļkapsulas izšļācas arī tās šķidrais saturs, kam ir kodīgas un dažkārt arī indīgas īpašības. Šādam dzeļkapsulas «šāvienam» var būt dažādas sekas. Dažos gadījumos pavediens pārsit ienaidnieka plāno apvalku, citos – apdullina to vai arī ienaidnieku vai upuri aptin ar dzeļpavedieniem kā ar tīklu. Daži dzēlējzarndobumaiņi, kā, piemēram, lielie scifozoji ar dzeļkapsulām var arī cilvēkam radīt visai jūtamus apdegumus, kas atgādina nātru dzēlienus (tāpēc dzeļkapsulas dažkārt sauc par nātru kapsulām). Kad pavediens izsviests, dzeļkapsula vairs neatjaunojas un šūna, kurā tā atradās, deģenerējas. Jaunas šūnas ar dzeļkapsulām veidojas no attiecīgajām ektodermas šūnām.

Dzēlējzarndobumaiņiem ir divas dzīves formas: sēdošā - polips un brīvi peldošā — medūza. Polipi pa lielākajai daļai ir koloniju dzīvnieki, tiem ir skelets, kas dažkārt attīstīts ļoti spēcīgi; nervu sistēma tiem vāji attīstīta, bet maņu orgānu parasti nav. Medūzas ir vieninieces, skeleta tām nav, bet stipri attīstītā mezogleja piesātināta ar ūdeni. Nervu sistēma komplicētāka, no maņu orgāniem ir līdzsvara un gaismas uztvērēji orgāni. Polipi un medūzas ir patstāvīgi organismi vai viena organisma dzīves cikla stadijas. Dažādas dzēlējzarndobumaiņu sugas var eksistēt vai nu tikai kā viena no šīm formām (polips vai medūza), vai arī dzīves ciklā ir abas stadijas — gan polipa, gan medūzas stadija. Dzēlējzarndobumaiņi ir kā jūras, tā arī saldūdens formas.

## [izmainīt šo sadaļu] Sistemātika

- tips: Dzēlējzarndobumaiņi (Cnidaria)

  - klase: Hidrozoji (Hydrozoa)
  - klase: Scifozoji (Scyphozoa)
  - klase: Koraļļpolipi (Anthozoa)
  - klase: Kubomedūzas (Cubozoa)

## [izmainīt šo sadaļu] Ārējās saites

- Latrvijas dzēlējzarndobumaiņu sugas

Saturs iegūts no "http://lv.wikipedia.org../../../d/z/%C4%93/Dz%C4%93l%C4%93jzarndobumai%C5%86i.html"

Kategorijas: Dzīvnieki | Dzēlējzarndobumaiņi

##### Views

- Raksts
- Diskusija
- Pašreizējā versija

##### Meklēt

##### Citās valodās

- العربية
- Български
- Català
- Česky
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- English
- Español
- Esperanto
- فارسی
- Français
- 한국어
- Hrvatski
- Ido
- Italiano
- עברית
- Latina
- Lietuvių
- Македонски
- Nederlands
- 日本語
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Occitan
- Plattdüütsch
- Polski
- Português
- Русский
- Sicilianu
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Suomi
- Svenska
- ไทย
- Türkçe
- Українська
- 中文