Jimmy Carter - Wikipèdia

# Jimmy Carter

### Un article de Wikipèdia, l'enciclopèdia liura.

James Earl Carter Jr.
President dels (país): | Estats Units d'America
Periòde de govèrnament: | 20 de genièr de 1977- 20 de genièr de 1981
Predecessor: | Gerald Ford
Successor: | Ronald Reagan
Data de naissença: | 1èr d'octobre de 1924
Luòc de naissença: | Plains, Georgia
Profession: | òme d'afars
Partit politic | Partit Democrata

James Earl "Jimmy" Carter, Jr ( Plains, Geòrgia 1924 ), polític nord-americà del Partit Demòcrata, fou senador en l'Assemblea General de Geòrgia (1962-1966), governador del mateix estat (1971-1975) i president dels Estats Units d'Amèrica (1977-1981).

El 2002 Carter va rebre el Premi Nobel de la Pau, sent guardonat pels seus esforços infatigables per a trobar solucions pacífiques als conflictes internacionals, per impulsar la democràcia i els drets humans, i per fomentar el desenvolupament econòmic i polític dels pobles.

## [Modificar] Infància i joventut

Carter nasquèt lo 1 d'octobre de 1924 a Plains, un villatjòt de l'estat de Georgia, e èra l'ainat de quatre fraires. Sos parents, James Earl Carter e Bessie Lillian Gordy, èran pageses e de religion baptista practicants.

Dempuèi qu'èra plan jovenèl, Carter demostrèt qu'èra un escolan talentós, que li agradava la lectura. Mai tard, foguèt admés a l'universitat Georgia Southwestern College, e obtenguèt son diplòma de Sciéncias a l'Académia Navala dels Estats Units en 1946. Aquela meteissa annada se maridèt amb Rosalynn Smith. Carter foguèt lo 59en dels 820 estudiants de sa promocion. Posteriorament, estudièt la fisica nucleara e la tecnologia del reactor a l'Union College, a mai se arribèt pas jamai a acabar aqueles estudis.

Carter foguèt destinat als sosmarins de l'ocean atlantic e del pacific e foguèt lèu causit per l'amiral Hyman Rickover per participar al programa de sosmarins nuclears. Malgrat que son intencion èra de far carrièra dins la marina, quand se moriguèt son paire en 1953 demissionèt de szs responsabilitats militaras per se trachar del negòci familhar de cacauètas, dins son villatge.

## [Modificar] Carrièra politica anteriora a la presidéncia

Jimmy Carter comencèt sa carrièra politica a de lòcs modèstes dins d'organs locals coma la comission escolara de Plains. Malgrat aquò, lèu capitariá de progressar: en 1962 foguèt causit pel Senat de Georgia e dos ans mai tard obtenguèt sa reeleccion per un segond mandat.

En 1966 decidiguèt de se presentar coma candidat per la Cambra de Representants dels Estats Units. Quand vegèt que son adversari del Partit Republican abandonèt la lucha pel seti per presentar sa candidatura a Governador de Georgia, Carter decidiguèt de far parièr. Perdèt las eleccions e tornèt a la venda de cacauètas, encara que va passar els següents quatre anys a preparar sa candidatura per tornar a se presentar coma governador en 1970.

Aquela annada obtenguèt la nominacion del Partit Democrata e vencèt lo candidat republican Hal Suit pendent las eleccions per venir governador. Dins son discors inaugural, en 1971, Carter sorprenguèt los georgians e lo demai del país amb un al·legat contra la discriminacion raciala, çò qu'èra fòrça inabitual dins una envirora, lo sud dels Estats Units, ont encara dominava la segregacion entre blancs e negres. Precisament, demest sas primièras accions coma governador figurava la de situar fòrça afroamericans dins de pòstes administratius importants.

## [Modificar] Presidéncia dels Estats Units

Acòrds de Camp David (1978): Menachem Begin, Jimmy Carter e Anwar Sadat

La legislacion georgiana empachava Carter de se presentar a un segond mandat aprèp la fin del primièr, en 1975, çò que lo faguèt abandonar sa foncion e se concentrar sos esforces sus la corsa presidenciala. Quand dintrèt dins las primàrias presidencialas del Partit Democrata de 1976, fòrça gents consideravan que teniá pas gaire de possibilitats de ganhar en fàcia dels autres candidats mai coneguts a nivèl nacional. A despièch d'aquò, l'escandal del Watergate encara demorava fresc dins la memòria dels electors, e lo fach que Carter foguèsse pas membre de la classa política de Washington supausèt un avantatge per a Carter. La mesa en practica d'una estrategia intelligenta li permetèt de ganhar la nominacion del Partit Democrata a la presidéncia dels Estats Units.

Signatura del Tractat SALT II entre Jimmy Carter Leonid Brejnev, 18 de juny de 1979, a Viena

En la campanya electoral, Carter va començar amb un important avantatge en els sondejos sobre el president republicà Gerald Ford, en part perquè l'indult d'aquest a Richard Nixon havia estat molt impopular. No obstant això, Ford va anar a poc a poc retallant les distàncies, ja que l'electorat seguia mostrant els seus dubtes davant un candidat tan poc conegut com Carter. Fin finala, Carter acabèt venceire de las eleccions del 2 de novembre de 1976, amb 50,1% dels vòts, mentre que son rival Ford obtenguèt 48%. Aital, venguèt lo primièr candidat del Sud Prigond a èsser elegit president dempuèi 1848.

El seu mandat va estar marcat per importants èxits en política exterior, com els tractats sobre el Canal de Panamà; els Acords de pau de Camp David, tractat de pau entre Egipte i Israel; lo tractat SALT II amb l'URSS i l'establiment de relacions diplomàtiques amb la Republica Populara de la China. En política interior, el seu govern va crear els ministeris d'energia e d'educacion e enfortiguèt la legislacion sus la proteccion de l'environament.

Dempuèi qu'abandonèt l'Ostal Blanc, se dedicat a una labor de mediació en conflictes internacionals i a posar el seu prestigi al servei de causes humanitàries. L'any 2002 fou recompsensat amb el Premi Nobel de la Pau i s'ha distingit en literatura, sent autor de nombrosos llibres.

## [Modificar] Ligams extèrns

- (en) Pagina Oficiala de l'Institut Nobel, Premi Nobèl de la Patz en 2002

Predecessor: Gerald Ford | President dels Estats Units d'America entre: 1977-1981 | Successor: Ronald Reagan

| Cronologia dels presidents dels Estats Units dempuèi 1789 (veire tanben : Istòria - Estats Units d'America - Ostal Blanc) |

1789 : Washington
1797 : J. Adams
1801 : Jefferson
1809 : Madison
1817 : Monroe
1825 : J. Q. Adams
1829 : Jackson
1837 : Van Buren
1841 : W. H. Harrison

1841 : Tyler
1845 : Polk
1849 : Taylor
1850 : Fillmore
1853 : Pierce
1857 : Buchanan
1861 : Lincoln
1865 : A. Johnson
1869 : Grant

1877 : Hayes
1881 : Garfield
1881 : Arthur
1885 : Cleveland
1889 : B. Harrison
1893 : Cleveland
1897 : McKinley
1901 : T. Roosevelt
1909 : Taft

1913 : Wilson
1921 : Harding
1923 : Coolidge
1929 : Hoover
1933 : F. D. Roosevelt
1945 : Truman
1953 : Eisenhower
1961 : Kennedy
1963 : L. B. Johnson

1969 : Nixon
1974 : Ford
1977 : Carter
1981 : Reagan
1989 : G. H. W. Bush
1993 : Clinton
2001 : G. W. Bush

Recuperat(ada) de "http://oc.wikipedia.org../../../j/i/m/Jimmy_Carter_64a2.html"

Categorias: Laureat del Prèmi Nobel de la Patz • Naissença en 1924 • Presidents dels Estats Units d'America

##### Views

- Article
- Discussion
- Version actuala

##### Recercar

##### Autras lengas

- Afrikaans
- العربية
- Български
- বাংলা
- Bosanski
- Català
- Corsu
- Česky
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- فارسی
- Suomi
- Français
- Arpetan
- Gaeilge
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Magyar
- Հայերեն
- Bahasa Indonesia
- Ido
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- 한국어
- Latina
- Lietuvių
- Bahasa Melayu
- Nederlands
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Piemontèis
- Português
- Rumantsch
- Română
- Русский
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Shqip
- Српски / Srpski
- Svenska
- Тоҷикӣ
- Türkçe
- Українська
- اردو
- Tiếng Việt
- ייִדיש
- 中文
- Bân-lâm-gú